Cordyceps cinerea (Tul.) Sace. 
[Torrubia cinerea Tul. Sel. fung. I, 61, HI, 16. — Cordyceps cin. Sacc. 
Syll. fung. II, 570. — Stat. conidioph.  Clavaria setiformis Vahl Natur- 
historie-Selsk. Skr. II, p. 50, 17921. 
Stroma bestaar af en tynd, indtil 1 Decimeter lang, bugtet 
sortebrun Stok, med faa korte Grene paa Midten, opadtil graadugget 
og i Spidsen med et ægformet eller kugleformet, graabrunt Hoved, 
hvori Perithecierne ere indsænkede. De traadformede Sporer dele 
sig tilsidst i Led af 7—8 w Længde. — Den konidiebærende Form 
er lavere, 5—6 Cent., i Spidsen bærende talrige smaa hvide kølle- 
formede Grene, som bære Konidierne. 
Denne sjældne, et Par Steder i Frankrig fundne Art er be- 
mærket flere Steder her i Landet paa Larver og Imago af for- 
skjellige Arter Carabus. I Aarene 1873—1875 samlede jeg den 
aarlig i en Skov ved Stensgaard paa Lolland i Mostuer, brydende 
frem af de 1 til 2 Tommer dybt liggende Carabus-Larver, sæd- 
vanlig udgaaende fra Nakken, undertiden tillige fra Bagkroppens 
sidste Led,. baade den ascusbærende og konidiebærende Form; 
samme Sted fandt jeg den ogsaa paa Imago af Carabus nemoralis. 
Den konidiebærende Form endvidere i Frederiksberg Have påa 
Carabus hortensis (M. Vahl), Karrebæk (0. Rostrup), Karise (V. A. 
Poulsen) og paa Imago af Procrustes coriaceus ved Hvalsø (Chr. 
Jensen). 
4. Cordyceps sphecophila (Ditm.) 
[Isaria sphecophila Ditm. i Sturms Deutsch. Flora, Pilze I, 115, Tab. 57; 
Cordyceps sphecophila Sacc. Syll. fung. II, 567. — Cordyceps Ditmari 
Quelet: Quelques espec. de champ. p. 330?] 
Det gule traadformede Stroma ender med et ægformet Hoved, 
som er rødprikket af Peritheciernes Mundinger. — Stat. conidioph. 
Lange, stive, sylformede, blegbrune Stromata, som påa Midten ere 
knudrede, med ellipsoidiske, brunlige Konidier. 
Paa Vespa vulgaris, brydende frem af Thorax, Herlufsholm 
(0. Rostrup). 
