i 
Ø 
ny 
Ø 
3: 
it 
RER EEN I ST SER En 
147 
det ikke undre os, at de efter Optøningen gjenvinde deres Livs- 
kraft usvækket. 
Vi vende nu tilbage til vort tidligere opstillede Spørgsmaal : 
Hvoraf ere de Frøer døde, som ved Isens Opbrud findes liggende 
påa Bunden af Moserne? 
Af det foregaaende vil det forhaabenlig fremgaa, at vi virkelig 
have Ret i at svare: 'De kunne være omkomne ved Indefrysning. 
Men denne er ikke den eneste Dødsmaade, der kan tænkes. 
Frøerne kunne ogsaa være døde af Iltmangel eller ved Kvælning i 
den tilfrosne Mose. Vort Kjendskab til Frøernes Iltforbrug "om 
Vinteren er rigtignok yderst ringe. Vel er der foretaget nogle 
Forsøg over disse Dyrs Respiration ogsaa ved lavere -Temperaturer 
(Hugo Schulz: Ueber das Abhångigkeitsverhåiltniss zw. Stoffwechsel 
und Kårpertemperatur bei den Amph. Archiv f. d. g. Physiologie. 
B. 14. S. 78), men det er Sommerforsøg, hvor man har søgt at 
fremkalde en dvalelignende Tilstand hos Frøen ved før Forsøget 
at sætte den i et Isskab. Som ovenfor sagt, er denne Maade at 
undersøge Frøernes Vinterliv påa det samme som at grave en 
Faldgrube for sig selv"). Skjønt vi altsaa ingen virkelige Forsøg 
have at holde os til, kunne vi dog sikkert gaa ud fra, at Iltfor- 
bruget hos de under Isen frit omkringsvømmende Frøer ingenlunde 
er ringe. I sin tidligere anførte Afhandling: Ueber die Ursachen 
der Schådigung der Fischbestånde im strengen Winter (Biol. Cen- 
tralbl. 1891) har nu Dr. W. Kochs paavist, at den Iltmængde, der 
findes opløst i Vandet, langtfra er tilstrækkelig til Dyrelivets Op- 
") Schulz's Resultater ere iøvrigt ret mærkelige. I Forsøg 3,5, 6,7 
fandt han, at Frøerne ved en Lufttemperatur af 0—0,8? havde ud- 
viklet saa lidt Kulsyre, «at det var usikkert, om der overhovedet var 
produceret noget». (De smaa Kulsyremængder, han paaviste, betragter 
han aabenbart som Forsøgsfejl). Ikke desto mindre finde vi i de 
nævnte Forsøg, at Frøerne efter 24 Timers Ophold i et Isskab ud- 
vise en Legemstemperatur, der er ”/2—1//29 højere end 
Luftens. Hvorledes de have kunnet Peters denne vedvarende 
og. ret mildne Varmeproduktion, naar deres ane og hele 
Stofskif standset, saaledes som Schulz mener — det fore- 
femmer én mfbrnent vunkkeligt at forstaa. 
10 
