176 
der bider sig en Dør gjennem Grenen ind til det indre Kammer. 
Saaret lukker sig derpaa ved Grenens Væxt. Hun lægger nu Æg, 
Arbejdermyrer udklækkes, og. disse aabne Døren paa ny; de runde 
Huller, der sees i Arfladerne skyldes dem. Senere lukke ogsaa 
disse sekundære Døre sig ved Træets Væxt, men nogle holdes dog 
meget længe, maaske altid, aabne for Myrernes Færdsel. Da 
Myrerne tillige gjennembryde Tværvæggene mellem Kamrene i Stæng- 
lerne, og ligeledes aabne Vej fra 
en Gren ud i dens Sideskud (se 
Fig. 18: og C); saa dannes der 
et sammenhængende Rørsystem 
gjennem hele Træet fra Roden til 
Kronens Grenender, fra hvilket 
Aabninger, der paa de tykke 
Grene eller Stammer til sidst 
formedelst Træets fortsatte Tyk- 
kelsesvæxt ligefrem blive lange 
Tunneler, føre ud til det Frie 
(Fig, 2). 
Foruden Myrerne fandtes der 
Fig. 2. Triplaris sp. fra Las Trin- kun hvide Kermes i Kamrene. 
cheras i Venezuela. Om Grunden til, at Stængelen 
" En tyk Gren (formindsket), i hvilken er lettere at gjennembryde i 
kr arm pig rue ae ri Furen end andensteds, kan jeg 
gangsaabningen paa Grenens Side. — oplyse Følgende. De to afbildede 
Tværsnit (fra forskjellig Højde paa 
eet og samme Stængelled: Fig. 3) vise, at Karstrængene ere svagere 
indenfor Furerne og ikke slutte saa tæt sammen som i Stængelens 
øvrige Periferi — ganske som efter Schimper hos Cecropia. At 
Myrerne kunne trænge ind andre Steder i Furen end netop ved 
dens øvre Ende, viser Fig. 1E; men udenfor Furen har jeg aldrig 
truffet nogen Arflade eller Indgang; heller ikke har jeg truffet 
nogen aaben, sekundær indgang uden netop i en gammel Arflade, 
aabenbart fordi her er Vævet meget let at gjennembryde. 
BET SNERRE FISK EEN ERE Re SD ES eE 7 
JE ES RS HEER EE SES Es en se er EEN ea] eee 
