45 
meget lidet; Schacht!) omtaler det meget låselig; lidt udfår- 
ligere behandles det af Nicolai?), men et stårre Arbejde om 
denne Genstand have vi ikke. 
Det er ogsaa kun en -meget ringe Litteratur, som behandler 
Korkdannelsen paa Bladene. Hanstein («Baumrinde») omtaler 
vel den saakaldte Saarkork, men det er ikke den, jeg har gjort 
til Genstand for nedenstaaende Undersågelse; Schacht («Pflanzen- 
zelle») taler ligeledes kun om Saarkork, og naar Bladene om 
Efteraaret falde åf Træerne, dannes der som bekendt en Kork- 
hinde, der dækker over Saaret, hvad Mohl allerede har vist. 
Areschoug?) derimod omtaler Tilstedeværelsen af normal Køork 
paa forskellige Træers Knopskæl; dette er den eneste Afhandling 
om Bladkork, jeg har kunnet. finde, og jeg vil nedenfor atter 
komme til at omtale den. Endnu kan jeg nævne, at Stahl i 
Slutningen af sin Afhandling om Lenticellerne (« Bot. Zeitg.» 1873, 
S. 616) taler om smaa, lenticellelignende Korkpuder paa ned- 
faldne Bladstilke af forskellige Træer. Da jeg ikke har sét dem, 
kan jeg intet sige om dem. : 
Det kan ikke undre os at finde Kork paa saadanne Blade, 
der fungere som Knopskæl, thi et Korklag vil jo aabenbart bi- 
drage til at gåre Dækket over de yngre Dele af Knoppen mere 
fast, vandtæt og uigennemtrængeligt; alligevel er der mange 
Træer ng Buske, hvis Knopskæl ikke danne Kork, som f. Eks, 
Acer, Frazinus 0. a. 
Noget mere uventet træffe vi Korken paa almindelige Låv- 
blade; men vi kunne alligevel ikke undre os saa meget derover, thi 
af Petersens ovennævnte Undersågelser have vi lært, at urte- 
agtige Plantedele ogsaa kunne besidde Kork. Vi skulle nu i det 
fålgende stifte Bekendtskab med et Par Tilfælde, hvor vi netop 
1) Schacht: Der Baum, 1860. 
?) Nicolai: Wachsthum d. Wurzel, 1865. 
7”) Areschoug: «Om den innra byggnaden i de trådartade vårternas 
knoppfjåll»; sé Lunds Universitets Aarsskrift for 1870, tome VII. 
