sé saadanne Låvblade besidde en ikke se ble) og smukt ud- 
viklet Kork"), 
Inden jeg gaar over til de mere detaillerede Undersågelser, 
skal jeg meddele nogle almindelige Bemærkninger om Bladkorken. ÅL 
Man vil i Regelen kun finde dette Væv udviklet paa Blade, der 
blive siddende flere Aar paa Grenene. Derfor træffe vi den byp= 
Det er ofte hele Bladstilken, der beklædes af Korken, undertiden 
strækker den sig endog lidt ud paa de ophåjede Ribber på 
Bladpladens Underside; men- hyppig optræder Korken paa en 
ejendommelig, meget uregelmæssig Maade i Form af Pletter og 
Striber, der senere flyde sammen og danne et sammenhængende 
Korklag.. (Om Korkdannelsen hos Æsculus, Euphorbia, Anthurium 
og Dammara sé nedenfor). " = 
Søm Eksempler paa Planter, der have fléraarige Blade ude 
Kork, kan jeg nævne Clavija og Theophrasta-Arter, der da ar, 
Gengæld have overmaade stærkt fortykkede Epidermisceller, 
hvilket i endnu højere -Grad er Tilfældet med mange Loran- | 
thaceer. . 
" Alle de Planter (Æsculus Hult tar, som jeg hår benyttet 
til mine Undersågelser, ere fra den nye botaniske Haves Vækst ; 
huse, og Undersågelsen er anstillet i Januar—April Maaneder. 
Mest regelmæssig og smuk har jeg fundet Korken paa Blad- j 
stilkene af Hoya, Ficus, Viburnum og Franciscea, og jeg skal 
derfor begynde min Friastliig med disse. 
1) Der kan altsaa findes Kork paa Stængel, Rod og Blad, og det vilde 
være interessant ogsaa at paavise den paa et Trikom; den vilde da : 
rimeligvis være at såge paa de mægtigere eler heraf, påa Emer i 
genserne; det eneste Tilfælde, jeg har undersågt, Tornene hos B , 
grossularia, frembåd ingen Kork; nen dannes her meget 
+ dybt i Vævet og gaar hen under Tornene i 
