251 
udelukkende ved interkalære. Delinger, der ikke fålge nogen be- 
stemt Lov, og jeg maa bestemt benægte Tilstedeværelsen af en 
Topcelle i nogetsomhelst. af Haarets Udviklingsstadier, Senere 
deles første. subepidermale Cellelag under Haarets Basis. ved 
nogle Tangentialvægge, og saaledes kommer det til at staa paa 
en svag Bulbus. 
Paa Frugtknuden af G. fulvum finde vi ogsaa Haardannelser, 
som imidlertid ere- meget korte og ikke ende spidst, men af- 
rundet, hvorfor Frugtknuden er ganske ru og nubret at fåle paa. 
Udviklingshistorien lærer os, at Haaret anlægges derved, at en 
Epidermiscelle hvælver sig papilleformig ud og deles ved en Væg, 
som hverken er radial eller tangential, men danner en Vinkel 
paa c. 45?” med Modercellens Vækstretning og gaar fra den hvæl- 
vede Ydervæg til den stigmatoskope Sidevæg. Denne fårste, 
hældende Væg efterfålges snart af en anden parallel med hin, 
uden at det unge. Haaranlæg strækker sig synderlig, og i det 
Hele taget er Organets Længdevækst meget ringe. Imedens 
Haaret nu stadig krummer sig mere og mere hen imod Arret, 
optræder der flere Tangentialvægge og enkelte Radialvægge, og 
selve - Apikalcellen deles meget hyppig ved en saadan; den Epi- 
dermiscelle, som er Nabo til Haarmodercellen og befinder sig 
paa den stigmatoskope Side af den!), deltager paa et senere 
Stadtum ogsaa i Haardannelsen, idet den deles ved en tangential 
Væg. Det er muligt, at den egenlig maa betragtes som Haar- 
modercellens allerfårste Dåtrecelle, men noget bestemt herom 
kan jeg ikke sige. — Fårste subepidermale Lag viser paa den 
udvoksne Frugtknude enkelte Tangentialdelinger, men deres Antal 
er ikke saa stort som hos G. corniculatum. 
Foruden de ovenfor nævnte Eksempler paa Planter med 
piggede eller behaarede Frugtknuder (Ranunculus, Glaucium, 
Hedysarum 0. s.v.) gives der endnu talrige, påa lignende Maade 
udstyrede Former, saasom Bira, Echinocystis, Tribulus, Åsclepias 
1) Øg altsaa er bedækket af det over den krummede Haar. 
mæ ki 4 
