276 
Acacia. 
Nogle Acacia-Årter ere, som bekendt, udstyrede med Fyl- 
lodier: bladpladeagtige, men lodretstillede Bladstilke. Hos en 
Dél af dem vil man paa den ind imod Aksen vendende Kant af 
disse Fyllodier finde (i det mindste) én rundagtig Udvidelse af 
Randen, en Kirtel, der ofte secernerer en kendelig Mængde 
Nektar; denne Kirtel kan imidlertid have forskellig Bygning, idet 
den enten er fladt afrundet ovenpaa uden nogen Fordybning i 
Midten, som hos Å. myrtifolia, eller man vil paa dens Over- 
flade sé en Pore, der fårer ind til en Hulhed, hvori Nektaren 
secerneres, som hos 4. magnifica (ifålge Leighton), 4. longifolia 
(ifålge Unger), 4. cultriformis, pycnantha, homalophylla (ifålge 
mine egne lagttagelser). Bygningen af Kirtlen hos 4. myrtifolia 
er den, at Epidermis overdrager hele Organet, men er betydelig 
mere tykvægget langs Kanten mellem Overfladen og Sidefladerne, 
hvor Overhudscellerne tillige ere radialstrakte og tangentialdelte; 
midt paa Overfladen taber Epidermis sin Mægtighed, bliver 
meget tyndvægget og viser sig ikke saa skarpt begrænset indadtil 
Det nærmest under Overhuden liggende Parenkym er smaa- 08 
fincellet uden Intercellularrum, og dets Celleindhold har en anden 
Lysbrydningsevne end Bladstilkens åvrige Parenkym.  Umiddel- 
bart under dette secernerende Væv låber der to Fibrovasal- 
strænge, der ikke sende Grene ind i Parenkymet. Med disse 
forholder det sig saaledes. Et Tværsnit gennem Fyllodiets Basal- 
parti paa Overgangen til Stængelen viser os en sluttet Fibro- 
vasalstrængkreds; noget længere ude i Fyllodiet bliver den oval, 
og snart udskilles der et Parti af den underste Dél; herved 
bliver den oprindelige Kreds altsaa aaben paa den ene (nedad- 
vendte) Side, Snart udskilles imidlertid ogsaa en Dél af dens 
dverste Side som en særlig Stræng (der er mindre end den 
fårst udskilte), og den oprindelige Kreds er nu bleven til fire 
Strænge, nemlig to tæt ved Siden af hinanden liggende i Fylle” 
diets Akse, og to for oven og for neden (indad og udad) lig” 
gende. Disse to fjerne sig nu hurtig fra de aksile og forlåbe i 
