286 
det derfor, som ovenfor citeret, for sandsynligst, at ude: hidråre 
fra et miocænt Meteorfald. Oprindelig antog han, at dette Fald 
kun bestod af Jærn, men siden Dr. Nauckhoffs Analyser5) 
fremkom, antager han, at en Del af den de fastsiddende Jærn- 
masser omgivende Bjergart har hårt til Meteorfaldet; han siger): 
«Det synes: nemligen som om de stora jernklumparna endast 
utgjort delar af en stor meteorit, hvars grundmassa bildats af 
ett eukritartadt silikat med insprångda kulor och flittror af jern; 
Naar man træffer paa en faststaaende Bjergart, hvori der 
findes et fra dennes mineralogiske Bestanddele forskjelligt Mi- 
neral, og man endvidere paa samme Sted finder låse afrundede 
Stykker af dette Mineral, dels alene og dels i saa inderlig For- 
bindelse med Bjergarten, at der ér alle mulige Overgange fra rene 
Mineralstykker til rene Bjergartstykker, hvorledes skal man da tyde 
dette Fund? Enten saaledes, at Mineralet er dannet i Bjergarten 
og at de låse afrundede Stykker ere Brudstykker deraf, eller at 
hele Mængden af Mineralet, baade det Tlåstliggende og det fast= 
siddende, oprindelig er falden ned fra Luften i Bjergarten, da 
denne afleiredes, og fårst senere ved Denudation delvis er komme! 
frem igjen? For alle Mineralier, med Undtagelse af ét, vil 
Svaret neppe blive tvivlsomt, og delte ene er gedigent nikkelhol- 
digt Jærn. Hvad berettiger da dette ene Mineral til ligesom sg. 
skulle have en Tydning for sig selv, naar det en sjelden Gang 
træffes ? 
Som bekjendt findes der i de fleste Meteoriter stårre eller 
mindre Partier af gedigent Jærn, og Forholdet mellem Jærn 08 
de åvrige Bestanddele kan variere fra rene jærnfri Meteoriter N 
Meteoriter, der kun -bestaa af gedigent Jærn. Dette Jærn er' 
Reglen nerne g og viser i Reglen de Widmannståttens! 
”) Bihang till K. Sv. Vetensk. Akad. Amen: Bd. 1, Nr. 6. 
5) Post- och Inrikes Tidningar, 1872, Nr. 1 
Silin is annan enke ske babe een sulnnnesee 
