290 
ledes som det er antydet i Tegningen.  Basaltpartier af lignende 
Udseende og med samme Klåvningsretning findes, som anfårt,… 
flere Steder i Stranden, og hertil kommer endnu, at de såjle= 
formede og paralellepipediske Stykker, hvori Basalten ved denne 
Klåvning, i Forbindelse med en svagere lodret derpaa, er delt, 
aldeles ikke ligne dem, hvori en lodretstaaende Gang i Reglen 
er spaltet paa Grund af Sidestenens Indvirkning. Det er ofte 
Tilfældet, at en Basaltgang viser sig tydeligere ude i Vandet 
end påa Stranden, hvor den dækkes af Sten og Sand; men 
enten man betragter den jærnholdige Basalts Fortsættelse ude i 
Vandet fra Strandbredden, eller man gaar tilfjelds for at faa en 
videre Udsigt, er der intet, der minder om en Gang, tvertimod 
ser man fra det åverste af «Rousen» 13), at Basalten, der inde- 
holder Jærnet, breder sig ud til en halvmaaneformet Flade ude 
i Vandet. Hertil kommer endnu, at hvis Jærnet fandtes i en 
mere eller mindre lodret Basaltgang, var der et Slags Sandsyn- 
lighed for, at der blandt de låse Basaltstykker oppe i «Rousens 
maatte findes nogle, der indeholdt Jærn; men i den Retning, 
opad, er der hidtil ikke fundet Spor af Jærn, tvertimod: vil man 
såge låse Jærnstykker eller jærnholdige Basaltstykker, maa man 
såge til Siderne. Det er foråvrigt kun til den ene Side, mod 
Vest, at det hidtil er lykkedes at finde låse Blokke af gedigent 
Jærn og jærnholdig Basalt. Den stårste Afstand fra det fast- 
siddende Jærn, i hvilken jeg fandt de sidste, er 2500 Fod. åt 
disse Blokke kun findes Vest for Jærnet, har maaske sin Grund 
i Stråmningsforholdene der ved Kysten. Det Spårgsmaal, om 
den Basalt, der indeholder Jærnet, er en Gang eller et Lag, vil 
imidlertid neppe kunne låses, fårend- dybe Sprængninger blive 
foretagne; thi paa Grund af den stærke Klåvning af Basalten 0 
det dækkende Lag af Rullesten og Grus vil det neppe sgdt i 
muligt at finde Grændsen for Gangen, hvis det virkelig er 
re R 
me, et kalde ig Danske i Grånland de nedskredne Kiippeblokke ved 
Fjeld 
