294 
saadan, eller Overgangen ide nærliggende Basaltpartier, hvis 
det er et Lag. Hvilken af disse. Opfattelser end fremtidige 
Undersågelser ville vise. at: være den rette, saa er det dog kun 
en Bisag; tbi der er Intet iveien for, at en eller flere Meteo- 
riter- ligesaa godt kunne være. faldne i en eller to Basaltgange 
som i et Basaltlag, og, betragtet fra den anden Side, er der 
ikke stor Forskel paa en Basaltgang og et Basaltlag; (hi det 
antages jo i Almindelighed, at "den Masse, der er afleiret som 
et: Basaltlag, oprindelig er bragt op til Jordens Overflade i en 
mere eller mindre flydende Tilstand gjennem Spalter, eller som 
de senere efter Udfyldningen kaldes « Gange», og enten man saa 
antager, at Jærnet er fårt op med Basalten eller ad kemisk Vei 
udskilt i den, kan dette lige saa godt være sket i en Gang som 
i et Lag. Hvad der derimod er Hovedsagen, er den Maade, 
hvorpaa Jærnet forekommer i Basalten. 
Under sit korte Ophold paa dette Sted i 1870 havde Pro- 
fessor Nordenskiådld ikke Leilighed til at undersåge dette 
Forhold nåiere; han iagttog kun, at der i en fodhåi Basaltryg 
(paa Kortet Basaltgang) 46 Meter fra den stårste af de låse 
Jærnmasser fandtes lindse- eller. skiveformede Partier af Jærn 
tilligemed smaa Jærnkorn. Dr. Nauckhoff, der som Geolog 
ledsagede Expeditionen i 4871, havde. derimod bedre Tid og 
Lejlighed til at undersåge dette Sted nåiere, og i hans ovenfor 
… titerede Afhandling har han gjort rede for de Resultater, hvortil 
han er kommen. "Af disse skal her fremhæves, at han angiver, 
at Jærnet findes i en Basaltgang, og at han ved Hjælp af et Par 
Sprængninger "viste, at det gedigne Jærn fandtes i Basalten dels 
Som stårre ellipsoide Klumper og dels som smaa Kugler og fine 
Korn. Foruden gedigent Jærn fandt han ogsaa, at: forvittret Jærn, 
Som Bindemiddel for Basaltgrus, dannede en Breccie, der” «fåre- 
kommer så vål i-ytan som lingre ned och upptråder stundom i 
form af smala ådror, fårmodligen sprickfyllnader»""). Angaaende 
rende 
W) Nauckhoff, l.c. S.9. 
