293 
Sted, hvor det optraadte i stårst Mængde, ligesom paa krys og 
ivers gjennemskar Basalten, og lykkedes det at slaa et Stykke 
Basalt over efter en tynd Haarspalte, fandtes gedigent Jærn at 
være dendritisk afsat paa Siderne. Ikke alene såaes tyndere 
og tykkere Jærnplader staaende lodret i Spalterne, men de 
fandtes ogsaa liggende vandret; saaledes paavistes midt i «Gan- 
gen», omtrent en Fod nede, en stårre horizontal Plade. 
I Tab. XI, Fig. 3, betegne de med J. mærkede Pletter i 
«Gangen» de Steder, hvor der i Basalten fandtes gedigent Jærn 
"i stårre Stykker7%) og Fig. 4 paa Tab. XII viser i naturlig Står- 
relse et Stykke Basalt med de deri værende Kugler og smaa 
Korn af gedigent Jærn, og endelig viser Tab. XII, Fig.2, et af 
disse smaa Korn forstårret 27 Gange, og Fig. 3 en lille Jærn- 
kugle, omgiven af en Skal af «Troilit», hvori der igjen er. smaa 
Kugler af det hisingeritlignende Mineral. 
Da den Dybde, hvortil der hidtil er arbeidet ned i den 
klåftede Basalt, er håist ubetydelig, to til tre Fod, er det natur- 
ligt, at det gedigne Jærn findes delvis forvittret saa dybt, som 
man hidtil er kommen ned, og da Jærnets Evne til at modstaa 
Forvittring er håist forskjellig, er det ikke altid det åverste, der 
er mest forviltret; tvertimod paa det» dybeste Punkt, som det 
med Hakker og Brækjærn lykkedes mig at naa, traf jeg paa en 
stærkt forvittret Jærnmasse, hvoraf jeg bråd et Stykke, der var 
12 til 45' Tommer "langt, 40 til 42 Tommer bredt og 6 til 8 
Tommer tykt, uden at komme igjennem den. Ved denne For- 
viltring er det, at ikke alene Jærnstykker som mere eller mindre 
afrundede Klumper med temmelig stor Lethed kunne låsbrydes 
fra Basalten, men at Basaltstykker ved denne Rusthinde faa et 
vist fremmed Udseende og derfor, naar deres Forhold til den 
omgivende Basalt ikke med Omhyggelighed er iagttaget paa Stedet, 
HERA d ER ss 
18) De tre mårke Pletter ved Vandet betegne de største af de i 1871 
hjembragte Jærnmasser. Endvidere betegne de i Fig. 3 neger 
med B og M betegnede Pletter de Steder, hvor Basalt og Mandelsten 
ere faststaaende i Nærheden af «Gangen». 
