299 
forekommer mig ikke berettiget, da "de Stoffer, - der. karakterisere 
Meteorjærnet, findes i en Mængde forskjellige Procentforhold ; 
saaledes kan jo Nikkelmængen, "der'er den vigtigste, variere fra 
henimod 20 pCt.-og til 0. 
De Grunde, der næst efter "den kemiske ; Sammensætning 
anfåres til Ståtte for. disse Jærnmassers meteoriske Oprindelse, 
kunne passende deles i to Klasser, dem Professor Norden- 
skidld har fremsat efter sine egne Undersågelser, og dem han 
har afledet. af Dr. Nauckhoffs Undersågelser og Analyser. 
Disse "Grunde ere: Aste, de "Widmannståltenske Figurer; .2den, 
den afullt utpråglade meteoritform»; 3die, de negative Beviser, 
som han afleder af, at han ikke -kan tænke -sig, hvorledes de 
skulde være dannede ad tellurisk Vei; af Dr, Nauckhoffs Un- 
dersågelser: 4de, de i Basalten fundne Mineralier: «Troilit», «et 
hisingeritlignende - Mineral» og «Spinel»;: og dte, at…der ved 
Jærnet i- Basalten skal, som en Breccie eller. et Conglomerat; 
" forekomme Stykker af; en eukritagtig;, kulstofholdig. Bjergart, -der 
ved en-rustagtig Skorpe («a meteoric crust») ere adskilte fra 
Basallen. 
Hvad for det fårste de "Widmannståttenske Figurer angaar, 
da hidråre. disse jo uden Tviyl fra et  Krystallisationsforhold, 
hvorfor -det ogsaa -er at vente, at naar det' lykkes at finde stårre 
Partier: af gedigent terrestrisk. Jærn,, de da ville findes deri; og 
jeg vover at tilfåie, Beviset. herfor foreligger allerede i det Nor- 
denskidldske' Jærn. 
Hvad dernæst den udprægede Meteoritform angaar, da har 
jeg ved. Sammenligning af de mange låse Jærnblokke”?) paa 
Stranden: ;ved Blaafjeld ikke i dem kunnet se andet end mere 
eller mindre: afrundede Jærnklumper,. der ikke i;Formen havde 
MER ed em åd 
sa ere FSR RER af disse skal jeg henvise til Geolog. Mag. 
, Vol. 2, Pl. 4, hvor den. største findes afbildet, til 
met XII, gg & red i Bogen, hvor den næststårste er gjengivet efter 
et Fotografi, og til Professor Nordenskidlds «Redogårelse», hvor 
'en; Del af de mindre ere afbildede paa Tab. 19 og 20. 
