304 
nickelhaltigt jernoxidmineral, som tillika år nåstan absolut kalk- 
och kiselfritt, kånner man icke» 2%), ; 
Ovenfor har jeg fremsat de renl. geognostiske Grunde, der 
efter min Opfattelse absolut tale for, at Jærnet tilhårer den 
Basalt, hvori det findes, og jeg skal nu til Slutningen kun an- 
tyde, bvorledes jeg har tænkt mig, at det ad tellurisk Vei kan 
være fremkommet paa dette Sted. Jeg har yitret, at Jærnet 
enten maatte være fårt op-med Basalten eller ad kemisk Vei 
udskilt i den, og det er sandsynligt, at begge disse Virkninger 
have underståttet hinanden. Den store Forskjel mellem Basaltens 
og Jærnets Vægtfylde forekommer mig nemlig ikke at umulig 
gjåre en saadan Oprindelse; thi hvem véd, hvilken Consistens 
Basalten har haft, da den bråd frem, og desuden henpeger ét 
andet, Minerals fuldstændig analoge Forekomst et andet Sted i 
den grønlandske Basalt paa, at Sligt maa kunne ske; tbi kun 
dette Minerals kemiske Sammensætning er det, der forbyder at 
tilskrive det en meteorisk Oprindelse, hvad ellers dets gaadefulde 
Forekomst berettiger det ligesaa meget til som Jærnets ved 
Blaafjeld. Dette Mineral, der foråvrigt ikke endnu er nåiert 
undersågt, er en nikkelholdig Magnetkies, der forekommer 1.20 
10—16 Fod bred Basaltgang ved Igdlokunguak i Waigattet?””), 
tildels som smaa Korn og runde Kugler, men navnlig som en stor 
Klump, der sidder midt i Gangen og hvis synlige Dimensioner 
ere: Længde 40 Fod, Brede 5 Fod og Tykkelse 4 Fod, såå N 
den. altsaa i det mindste har et Volumen af 200 Kubikfod og & 
Vægt af. omtrent 28000 Kilogram?6).  Basalten i denne Garé, 
der foråvrigt er en Del forskjellig fra  Basalten ved Jærnet, 
navnlig er den meget. mere olivinholdig, bliver her, ligesom Bem 
24) «Redogårelse», S. 1068. 
75) «Vidensk. Meddel. fra den naturh. Forening i Kjåbenhavn», ble 
76) Havde Professor Norden skidld, da han besågte dette interessant? 
Sted (+Redogårelse« S, 1070), haft Tid til at -undersåge, hvorfrå 
Kiesboller, der «voro ånda till 3 å 4 fot i genomskårning, klotrundå 
och lågo 1åsa i sanden, straxt invid en basaltgang” hidrårte, VER 
han have fundet, at de vare Rullesten fra denne Magnetkiesmasst- 
