305 
i Nærheden af det fremmede Mineral storkornet og faar et andet 
Udseende, saa at det ogsaa her er tydeligt, at et saa-ualminde- 
ligt Minerals Tilstedeværelse, eller i det mindste den ualminde- 
lige Mængde af dette Mineral, har paavirket Basalten under 
dens Dannelse. Da som sagt den kemiske Sammensætning er 
til Hinder for at betragte denne Magnetkiesmasse som en Me- 
teorit eller som en Del af en saadan, bliver der vel ikke anden 
Udvei tilbage end at antage, at den maa være fårt op med 
Basalten, og kan den være det, da kunne vel Jærnklumperne 
ved Blaafjeld ogsaa være det. Det er foråvrigt nok muligt, at 
saavel Jærnet som Magnetkiesen kunne være bragte op med 
Basalten i en mere finfordelt Tilstand, og at den egentlige Sam- 
mendragning til stårre Klumper, Concretioner, fårst er foregaaet 
medens Basalten antog en fast Beskaffenhed. Den Maade, hvor- 
Paa Jærnet udfylder Spalter i Basalten ved Blaafjeld, tyder i al. 
Fald paa, at en Del af det maa være dannet efter at Basalten er 
hærdnet til en fast Masse. Til Ståtte for min Yitring om, at 
Jærnet skulde kunne været dannet ad kemisk Vei, ved en Jærn- 
forbindelses Reduktion ved organiske Substanser, skal jeg minde 
om Grafitens Forekomst sammen med det gedigne Jærn i Ba- 
salten fra Assuk, hvilket tyder paa en saadan Dannelsesmaade, 
og endelig henvise til, at Basalten ved Jærnet ved Blaafjeld lige- 
ledes indeholder ikke ubetydelige Mængder af Grafit. 
Forklaring til Tab. XI øg XII 
Tab. XI. 
Fig. 1 Ferri det Parti af Blaafjeld, mellem Odderne Nåk xKiterdlegk (den 
mellemste Odde) og Nåk (Odden), hvor Jærnet findes. a eldet er her 
36. ==) høit, og deraf ere de nederste 6—700 Fod dækkede af 
nedskredne Masser, der gr en Skrannker påa 30—40?, hvorover 
SD i den næsten lodrette Væg ses 13—14 horizontale Bænke af Trap. 
d Foden af Fjeldet, sml ved Vandet, ere en eller tæ af disse 
mnelg blottede i en c. 50 Fod héi Skrænt, en kunne de afvex- 
lende Lag af Basalt (B) og Sash (M), hvoraf en saadan Bænk 
bestaar, forfålges pletvis mellem Rullestenene i penne helt hen til 
08 forbi den Basaltplet, hvori Jærnet (J) findes 
20 
