308 
eneste saadan rådlig Bakterie omtalt, troede jeg i fårste Oje- 
blik at have fundet en hel ubekjendt Gruppe af bakterieagtige 
Organismer. Ved senere Exkursioner i Kjåbenhavns nærmeste 
Omegn fandt jeg mangfoldige Steder disse rådlige Tang- og 
Muddermasser,, og overalt var Grunden til Farvningen den samme, : 
nemlig Bakterier, dog ikke overalt de samme Former. Ved at 
sætte mig. i Forbindelse med Cohn, som. jeg personlig kjendte, 
blev jeg oplyst oms at Fænomenet ikke var ganske ubekjendt, og 
at Ehrenberg endog allerede i Trediverne kjendte i det 
mindste mange af disse Bakterier, samt at Cohn selv i aller- 
nyeste Tid (efter Publikationen af hans Arbejde) havde iagttaget 
dem; men i hele denne lange Mellemtid have de næsten ikke 
været Gjenstand for Undersågelse, En kort historisk Oversigt 
vil dels vise, hvor lidt disse Organismer have været Gjenstand 
for Undersøgelse, dels under hvilke Forhold de hidtil ere fundne. 
Den 18de September 1836, da den 44de af de af Oken 
grundede tydske Naturforskerforsamlinger aabnedes i Jena, fandt 
Ehrenberg paa en Exkursion i Selskab med Weiss haand- 
store råde Pletter i en Bæk ved Landsbyen Ziegenhayn i Jenas 
Nærhed. Disse Pletter viste sig dannede af tallåse Mængder af 
en Monade, som han kaldte Monas Okenii, og mellem dens Le- 
gioner fandtes, foruden Spirogyra'er og Euglena viridis samt 
andre Euglena-Arter, en anden, proptrækkersnoet, Monade, der 
dannede Grunden for en ny Slægt: Ophidomonas Jenensis. Begge 
disse: Organismer opstilles i hans store Værk, «Die Infusions- 
thierchen» (1838), dog uden Afbildninger, da Tavlerne til dette 
Værk allerede vare stukne. I dette samme Værk omtales 08 
afbildes tillige de allerede 1830 og 18341 opstillede Monas erti- 
bescens: og Monas vinosa; den fårste havde han fundet i mM 
Salts&- paa de Kirgisiske Stepper, den anden ved Birlin, hvor 
den «ikke er sjelden i Vand, som længe har staaet hen i Glas; 
i hvilke Plantedele gaa i Forraadnelse».… «Den danner for det 
meste et vinrådt Overtræk paa den mod Lyset vendende Side af 
Glassets Væg, undertiden ogsaa paa selve de raadnende Plante” 
