dele». Disse to tillige med Okens Monade «ere de eneste 
rode Monadeformer». 
1 November 1840 forelagde Ehrenberg i Berlin (X) Teg- 
ninger af 274 Arter af Infusionsdyr, deriblandt af Ophidomonas 
sanguinea; saaledes kaldt, fordi den var fundet i blodrådt Brak- 
vand ved Kiel, Men nærmere omtales Rådfarvningsfænomenet ikke. 
l de samme Aar, 1836—40, beskæftigede franske Naturfor- 
skere sig meget med Grunden til de råde Farvninger, som Vandet 
i Saltlagunerne véd den franske Middelhavskyst antager, især om 
Vinteren. Det har vist sig, at disse Farvninger for en Del 
… Skyldes en Chlamiydomonas; for saa vidt håre de ikke hen til de 
her, af Bakterier foraarsagede, omhandlede Farvefænomener, lige 
saa lidt som uden råde Sne», «Blodregn» 0. s. v.; men rime- 
ligvis spiller en Bakterie (eller «Monade») ogsaa en Rolle der- 
ved (se Cohn, Il, S. 469; Morren, XI, S.46 0.s. v.).… 1841 
omtaler Morren (XI) i Belgien Rådfarvning af "Vand i et Glas, 
hvor en Ørnebregne stod og raadnede, ved Monas vinosa, og i 
en Svovlkilde ved Ougrée i Nærheden af Maas fandtes rosenråde 
Pletter, -dannede af en ny Art, Monas rosea Morren. 
I Efteraaret 4844 beskæftigede A. S. Ørsted sig (XV) med 
de råde Muddermasser ved vore Kyster og opdagede derved en 
Merismopedia (hans Ærythroconis); denne er efter ham Grunden 
til- Farvefænomenet og er det ogsaa til Dels, paa sine Steder 
næsten alene; i Botanisk Haves Herbarium findes en Pråve, betegnet 
«+Erythroconis littoralis»; den indeholder imidlertid ikke denne, 
men Monas vinosa; det er' aabenbart, at Ørsted uden mikro- 
skopisk Undersågelse har etiketteret denne Mudderpråve, hvorved 
Fejlen er fremkommen. Dette synes mærkværdigt nok at være 
den eneste Gang, at dette Fænomen, der næppe noget Sted op- 
træder i en saadan Udstrækning og Storartethed som om Oster- 
9% vel ogsaa Nordsåen, er blevet undersågt: 
Dernæst omtales rosen- eller vinråde Monader (Monas sul- 
furaria) 41844 fra Svovlbadene ved Sales i Pyrenæerne af Fontan 
8 Joly (efter Cohn), og endelig fandtes Monas Okenii 1845 af 
Eichwald og Weisse ved Petersborg (XIV). 
