340 
Naar undtages, at' der rundt om i phykologiske Værker 
findes Bemærkninger om råde Alger, Protococcus- eller Pleuro- 
coccus- eller Palmella- Arter, af hvilke nogle muligvis snarest 
håre herhen, navnlig de, der omtales fra Svovlkilder, er der, saa 
vidt jeg ved, ingen Undersågelser over Rådfarvning, ved hvilke 
… de her omhandlede Bakterier spille en Rolle, bleven. publiceret 
får en Menneskealder efter, i 1873. De rådfarvede Monader 
bleve tidligere regnede med til Dyreriget, og muligvis findes der 
derfor i zoologiske Værker Afhandlinger eller Notitser om dem. 
Nu blive de, og med Rette, flyttede over til Bakterierne. 
1873 iagttog E. Ray Lankester (XII) Rådfarvning af for- 
raadnende dyriske Dele, som om Sommeren henstode i' Krukker 
med Ferskvand i det histologiske Laboratorium i Exeter College; 
JJigeledes bleve de mod Lyset véndende Sider af Krukkerne bedæk- 
kede med de samme farvende Masser. Han kalder Farven «fine 
purple-red», såmmenligner den med Rødvinens og Ferskenens 
og med det Bundfald, man ser paa Væggene af Rådvinsflasker, 
og finder, at den skyldes en Bakterie, som han, ubekjendt med 
de tidligere Undersågelser, kalder Bacterium rubescens, «the peach- 
coloured Bacterium»; men denne Bakterie optræder efter bans 
Mening under de mest forskellige Former, er i morfologisk Hen 
seende en ren Proteus, ganske som Kalksvampene; Stårrelsen 
ligger imellem 1/09900' og %/3000 Tomme, eller mere; og medens 
nogle Individer ere kugleformede eller «+ biscuit-shaped» eller 
ellipsoidiske eller stavformede, ere andre traadformede eller 
naaleformede; medens nogle ere frie, ere andre indhyllede i 
secernerede klare Slimmasser; medens nogle ere homogene, me 
andre ligesom delte i Rum aller Kamre eller ere 'kornede, 208l? 
med 4, andre med mange Korn i sig; medens nogle E 
ensformet' («diffust») farvede, have andre specielle stærkt farvede 
Partier, andre begge Dele; kun den «aciculare»" (egenlig tynde 
tenformede' i 'begge Ender tilspidsede) Form er set i Bevægelss 
frit svåmmende i Vandet, "ellers vare de ubevægelige, samlede | 
Klumper, i Kjæder (rosenkransformede eller cylindriske, alt efter 
