323 
fremgaaede Former findes den kun i den ere Ende, der under 
Bevægelsen altid er bagerst. Den kan være i Bevægelse, medens 
Corpus for åvrigt ligger stille; store Individer, som c, har jeg 
set i Ro, medens begge Cilier vare i Bevægelse. 
Bevægelsen af Corpus bestaar for det første i Roteren om 
Længdeaxen, hvorved det enkelte Individ kan dreje sig snart til 
den ene, snart til den anden Side, uden at Bevægelsens Retning 
forandres. Dernæst i en Fremskriden ad en Bane, der kan 
være ret eller hyppigere er meget uregelmæssig, idet Monaden 
slaar over fra en Retning til en anden. Hvis den pludselig 
slaar over i en Retning, der er modsat eller omtrent modsat 
den, i hvilken den får bevægede sig, maa den vende sig helt 
om, saaledes at hvad der får var Forende ogsaa bliver ved at 
være det; dette gjælder dog kun om de mindre Former; de 
lange, der overhovedet bevæge sig langsommere og adstadigere 
end de smaa, saa vidt jeg hidtil har set, synes derimod at kunne 
8aa tilbage i den samme Bane uden at behåve at vende sig om. 
Bevægelsen er ellers i Almindelighed meget livlig, og ofte ere 
Individerne næppe til at folge med Øjnene, i alt Fald faar man 
intet bestemt Indtryk af Formen. Ofte standse de og holde sig 
nogen Tid i Ro eller gaa ligesom vankelmodige frem og tilbage 
Paa et lille Omraade, for atter pludselig at fare afsted. Ofte 
Ses en Monade at holde sig med den ene (cilielådse) Ende op til 
en Gjenstand (i Regelen Objektglasset), medens den anden Ende 
beskriver en stor Cirkel: den snurrer da rundt som en Top, 
idet det hele Corpus egenlig bevæger sig i en Keglekappe, og 
det med stor Hurtighed. En anden Bevægelsesmaade er den, 
at den bevæger sig som Haandtaget paa et Bor: liggende paa 
Objektglasset drejer den sig med stor Hurtighed om den lodret 
Staaende lille Åxe, uden nogen (synlig) Roteren om den lange 
Åxe, En tredie Form for Bevægelsen er denne: under Roteren 
om den lange Axe bevæger Monaden sig fremad som ellers, 
Wen medens den lange Axe ellers falder sammen med Bevæ- 
Selsesretningen , er der her kun et Punkt i den, der gjør det, 
> Å ing 
