329 
den fremkalder, og den lader sig ogsaa som oftest let se direkte 
paa Individer, der ligge stille eller ere dræbte. Jeg har flere 
Gange tydelig set, hvad. der har stor Interesse med Hen- 
syn til disse Organismers systematiske Stilling og Forhold til 
andre Flagellater, at der kan forekomme 2 og 3 Cilier i samme 
Ende (se Fig.). De sidde — i alt Fald tilsyneladende. — ikke 
altid midt paa Enden (f. Ex. 9). Cilien er ”ofte tydelig tykkere ved 
Basis end mod Spidsen. Dens Længde er forskjellig; i Regelen 
vist omtrent 15—98 u. Naar Cilien er i den under Bevægelsen 
bagerste Ende, slæber den efter Corpus; er den i den forreste 
Ende, er den ikke altid i Bevægelse, men hænger ned langs 
Siden. Er Corpus i Hvile, ses ogsaa Cilierne ofte i Ro, men 
undertiden i en voldsom pidskende Bevægelse, uden at dette in- 
fluerer paa den Rolighed, Kroppen imidlertid - udviser. Paa 
dræbte Individer hænge Cilierne oftest ned omtrent som paa e. 
Bevægelsen. Det er i høj Grad fængslende og interessant 
at se Synsfeltet i Mikroskopet opfyldt af. talrige Individer, som 
alle ere i den livligste Bevægelse og derved synes" endnu tal- 
rigere, "Snart ere Banerne, ad hvilke de bevæge sig, rette, snart 
mere krummede og uregelmæssige; efter at et Individ har bevæget 
sig en Stund i en Retning, bryder det pludselig af og slaar ind 
Påa en anden Vej, tilsyneladende aldeles vilkaarlig, uden nogen 
Synlig Grund; stadig finder Axeomdrejning Sted, men den be- 
tinges af Skruens Snoning, og det samme Individ kan' ikke, idet 
del for åvrigt vedbliver at bevæge sig i samme Retning, afvexlende 
rotere til højre og lil venstre, hvad Okens Monade kunde: det 
Maa altid dreje sig i Skruens Snoning. Heller ikke kan den ideale 
Åxe, om hvilken Corpus er snoet, under. Bevægelsen beskrive 
Skruelinier med sine forskjellige Punkter paa et nær, saaledes som | 
hos denne; den ligger altid i selve Bevægelsens Bane. Derimod 
kan Kroppen let gåa frem og tilbage uden at maatte vende 
sig helt om: der er ingen Forskjel paa de to Ender, hver af dem 
er lige saa godt Bagende som Forende. Ofte ser man et In- 
divid ligge temmelig roligt, og kun af og til giver det som smaa 
