372 
wegung ziemlich schnell unter rascher Drehung um die Axe, um . 
welche der blattfårmige- Kårper gewunden ist. Kårper manch- 
mal sehr wenig gewunden, nie mehr -als einen Umgang bildend. 
"Långe 1/450—1/110/"» (= 15—48 um). Den er funden i raadnende 
Masser i Schweitz. Det er aabenbart, at Kystformen er nær 
beslægtet med denne, men adskiller sig fra den ved sin slankere 
Form, sine tilspidsede Ender, tydeligere (?) Cilie [Perty har 
ingen Cilie kunnet se, men antager for sikkert, at den findes i 
den ene Ende] og Striber. Fælles for dem er den sammen- 
trykte, skruevundne Krop [der dog paa Pertys $. volubilis 
synes åt kunne være vundet saa vel til håjre som til venstre] 
med et 'graat (farvelåst), klart Plasma. ; 
12. " Spirochæte. i 
Spirochæte plicatilis Ehrenb., 1X, S. 83, Tab. V, Fig: 40. — 
Cohn VI, S.125; '1, S.480; II, S. 196.  Spirochæte har en i 
en tæt Skrue snoet meget lang Krop, som er flexil og farvelds ; 
den er' altsaa for saa vidt en meget lang og bøjelig Spirillum; 
S. plicatilis var den eneste til for kort siden kjendte Art”). Den 
omtales fårst af Ehrenberg (1833, 1838, 1X, 0.5. v:), der 
fandt den ved Berlin, … «Es war ein Thierchen von grosser 
Lebendigkeit, welches einer Spiralfaser des Pflanzengewebes glich, 
die, ohne ibre Spiralform zu verlieren, sich hin und her schlen- 
derte, schlingenartig umbog und viel Energie erkennen liess». 
Den var «sebr zart und farblos, bog sich — — wie ein Regen 
wurm kråftig in die verschiedensten Gestalten, schwamm auch 
sich schlångelnd wie'ein Aal»: Den omtales og afbildes dernæst 
af Dujardin (XX, 8.225, Tab. I, Fig. 40), der. fandt den i 
dyriske Infusioner,- som havde staaet lang Tid hen; af Perty 
fra: Schweiz, men som sjelden; af Cohn først 1853 (VI, 5. 125) , 
meget omstændeligt, senere kort i hans «Beitråge» ; han angiver? 
odass. sie nur ganz ausnahmsweise zur Beobachtung komm!” ; 
2) Som en anden [S$. Obermeieri] opstiller Cohn (II, S. 195) den Baklene, 
der optræder i saa store Mængder i Blodet under Feberperiodern? 
