390 
mering; det sidste synes at være det rimeligste. Den i F af- 
bildede stammer for åvrigt ikke fra Saltvand, men fra almindeligt 
Drikkevand, i hvilket en Karloffel laa og raadnede, og hvor 
Massér af saadanne store (foruden mindre) Former. efter nogle 
Dages Forlåb vare komne til Udvikling (i August): … Tykkelsen 
af F er c. 41,5 uy Skruehåjden er variabel (c. 10—12 u).… Den 
er sikkert ikke forskjellig som Art fra Saltvandsformerne B, C, 
D, E 0.s.v. Cilie fandtes, men var vanskeligere at opdage, og 
Bevægelsen var jævn rask, for åvrigt som ellers. 
Ligeledes synes en fortsat Kultur under saa uvante Forhold 
som i et Vand- eller Reagensglas i et Værelse at: kunne frem- 
kalde usædvanlige Udviklinger af Skruens Forhold. Det Sel- 
skab, af hvilket de ved B afbildede ere tagne, skriver: sig fra 
Stege; efter at Glasset havde henstaaet i 44 Dage (i August), 
vare de smaa Spiriller i B til Stede som tidligere i overordentlig 
Mængde, men tillige var der nu mange som de to ved K, i 
hvilke Skruens Forhold var meget forandret: Vindingerne vare" 
blevne stårre og mere uregelmæssige. 
Om de i Fig. 5, 4 afbildede skulde håre herhen, er mig 
tvivlsomt. De fandtes i Vand fra Assens, vare farvelåse, fint 
grynede eller næsten ganske uden Gryn; Kroppen var cylindrisk 
og ikke afsmalnet mod de afstumpede eller brat afrundede Ender. 
Tykkelsen var c.2u, Håjden af Vindingen 12—415 mu og omtrent 
det dobbelte af Diametren i de stårre Exemplarer; Skruen allsa2 
meget vid og tillige uregelmæssig. Der var smaa og store Former: 
Til Cilie saa jeg intet Spor, og Bevægelsen i krumme, uregel- 
mæssige Baner frem og tilbage gjennem Vandet gik mere lang- 
Somt og roligt for sig end hos Spirillerne; den var mere re 
rolig, man kunde sige sporlås Gliden, uden at alle de mars? 
Smaalegemer omkring dem forstyrredes: i deres Ro. Den ef 
maaske snarere i Slægt- med den store cilielåse Skruebakterie 
Spirochæte gigantea. 
Ligeledes kan jeg intet sikkert sige om den i Fig- sa 
bildede, der er fra Bornholm og fandtes sammen med utvivl- 
