"412 
forst Cilievirkning om begge Enderne af Bacterium Termo og 
derpaa, efter stort Besvær og mange Timers taalmodige Anstræn- 
gelser opdaget en Cilie i hver af de to (spidse) Ender af en 
almindelig Dobbeltbakterie. Efter alt dette tår man tråstig slutte, 
at alle Bakterier fra B. Termo og op til de stårste Spiriller 
have Cilier, enten i den ene eller i begge Ender. 
En interessant Iagttagelse lykkedes det mig at gjøre, fårst 
paa Ophidomonas sanguinea, senere paa Spirillum volutans var. 
robustum og Vibrio Rugula, at der undertiden er 2—3 Cilier i 
samme Ende, et Faktum, som vil have Betydning for Opfat- 
telsen af Bakteriernes Forhold til andre Flagellater. 
Det er vel almindeligt antaget, at Cilierne ere det Redskab, 
ved hvilket den hele Krop sættes i' Bevægelse. Dette forekommer 
mig ikke rigtigt. Hvad der taler derimod er f. Ex., at man kan 
se Exemplarer, hvis Krop er ganske rolig, medens Cilien vold- 
somt pidsker fra Side til Side. Dernæst har jeg tydelig sel 
Spiriller, f. Ex. Ophidomonas sanguinea, som havde Cilie i begge 
Ender, bevæge sig rask, medens den bageste Cilie slæbte efter, 
og den forreste hang låst ned ind til Kroppen; ogsaa kan man 
se den bageste slæbe efter Kroppen, 9: være i Hvile, påa 822” 
danne, som kun have Cilie i den ene Ende. Dernæst finde vi 
til Dels de samme Bevægelsesmaader hos Beggiatod'erne, og her 
mangle Cilier dog ganske. Ogsaa tale Euglenernes Bevægelser 
for, at den bevægende Kraft maa såges i Kroppen selv, medens 
Cilien kun spiller en maaske fålende, sågende Rolle. Men for 
Resten ere Bevægelsesfænomenerne hos Bakterierne, Sværm- 
sporerne, Sædfimene og lignende organiske Legemer jo endnu 
ganske uforklarede. 
Systematiske Bemærkninger. Mine i del Foregaaend? 
meddelte Iagttagelser med Hensyn til Formerne ville forhaabentlig 
hjælpe til at kaste lidt Lys over den Formforskjellighed ; der 
hersker. Men dermed er ganske vist kun en ringe Begynder” 
j ent 
gjort. Der staar endnu det allermeste tilbage. Paa den 
