37 
ere de ægte Kindtænder nok brede, ligesom hos Bjårne og Pro- 
cyonider; men deres Form er en ganske anden, fuldstændig af- 
vigende fra det typiske; det er Omdannelser af de Former, der 
findes hos de kjødædende”). 
I Udvikling som kjødædende staa Væslerne, Slægten Mu- 
stela, hojere end de andre Maare; de have særlig indrettet sig paa 
at leve af Smaapattedyr, mest af gravende Gnavere; Ilderen, 
Mustela putorius, skal”) i de dauriske Stepper især leve af 
Arctomys bobac, der rigtignok synes noget vel stor til at være 
dens sædvanlige Bytte, som den maaske snarere søger i Spermo- 
philus-Arterne; dens nære amerikanske Slægtning Mustela (Cyno- 
myonax Coues) nigripes skal 3) særlig leve af Cynomys; at Lækat 
og Brud mest leve af Mus og Markmus, er bekjendt nok. Deres 
uægte Kindtænder ere indskrænkede i Tal; de have ikke beholdt 
meget mere end den mest skjærende Del af Kindtændernes Række. 
For at kunne forfølge de smaa Gnavere i deres underjordiske Gange 
have de maattet strække sig og presse sig sammen; blivende Virk- 
ninger heraf er deres langstrakte Krop, lange Hals og Lemmernes 
ejendommelige Mangel påa Bevægelighed til Siderne; baade Over- 
arme og Laar ere saaledes sammenknebne, at de ikke kunne fjernes 
fra hinanden meget mere end omtrent en ret Vinkel; Lemmernes 
Stilling er i denne Henseende bleven en noget lignende som hos 
Drivtyggerne, rigtignok af ganske andre Grunde end hos dem; hos 
mange andre Dyr, Musene f. Ex., kunne Benene fjernes fra hin- 
anden omtrent en lige Vinkel. Opholdet i underjordiske Gange 
fremkalder ogsaa Forandringer i det indre Øre; Trommehulen gjen- 
nemvæves af Bensåjler ligesom hos andre Dyr, der færdes under 
Jorden. 
1) Det 'er urigtigt at anse Grævlingen, f. Ex., for en Overgangsform 
mellem Maare og Bjørne, hvad man ofte gjår (cf. blandt andre Se- 
- vertzof: Notice sur la classif. multi-sériale des Carnivores, etc.; Comp- 
tes rendus, tom. 44, 1857; p. 709). 
2) Radde: 1. ec. p. 44. ; 
3) Coues: A monograph of North American Mustelidæ, 1877; p. 150 & 51. 
2 ; 
Vidensk,. Meddel. fra den naturh. Foren. 1881. 
