18 
Mellem de danske Væsler staar Ilderen paa det laveste Trin; 
Lækatten og Bruden ere håjere udviklede; ikke alene er deres 
Krop mere langstrakt, men tillige er deres Hjerne stårre. Det er 
ganske særlig Hjernens Stårrelse, der giver dem Forrangen for 
Ilderen og vistnok ogsaa for alle andre Rovdyr. Rigtignok have 
de færre Hjernevindinger end mange andre"); men dette afhænger 
af, at de ere de mindste Rovdyr. Det er allerede Vidne om deres 
høje Udvikling, at de til Trods for deres ringe Stårrelse have flere 
tydelige Vindinger — endogsaa mellem Aberne, der i det hele 
have stårre Hjerner, have nogle af de mindre Former færre Vin- 
dinger end de; men deres håje Stilling ses dog tydeligst af, at 
Hjernen har udvidet sig saaledes, at den har fremkaldt anselige 
Forandringer i Hovedskallen. Hjernekassen er bleven meget stårre 
i Forhold til Ansigtet, der har beholdt sin Stårrelse i Forhold til 
Kroppen; dens Sider ere stærkere hvælvede udad, og dens Bund 
er stårre, hvad der viser sig i den stårre Længde af Nakkebenets 
Grunddel, af det bageste Kilebens Krop, af os petrosum og Tromme- 
benet 0. s. v. Lamina cribrosa, særlig dens midterste Del, er 
presset fremad, hvorved ogsaa foramen ethmoideum, der følger med 
Randen af Jamina cribrosa, er kommet til at ligge længere fremme 
i Ojehulens Væg. Ligesom hos Aber og Mennesket har Hjerne- 
— hemisphærens /Zobus temporalis faaet en usædvanlig Stårrelse; men 
Følgerne heraf ere andre end hos Aberne. Hos Aberne voxer lobus 
temporalis frem langs Ydersiden af Synsnerven og poser Hjerne- 
skallen ud udenfor Ojehulen; derved blive baade Synsnerve og 
Ojehule trængte indad og Ojehulen fremad, og Ojet rettes paa en 
ejendommelig Maade fremefter. Hos Lækatten har Zobus temporalis 
ikke ligefrem nogen Indflydelse paa Ojets Stilling; den trykker os 
petrosum fladt paa dets forreste yderste Side og presser det indad 
mod Randen af det bageste Kilebens Krop og Nakkebenets Grund- 
del, som derfor blive smalle, udvider Rummet foran os petrosum 
1) ef. Gervais: Formes cérébrales des Carnivores; Nouv. arch. du muséum 
dhist. nat., tom. 6, 1870; p. 149. 
