28 
stor midterste med tre Forhåjninger!), en mindre bageste med to 
Forhåjninger. og en lille enkelt forreste og inderste. Underkjæbens 
Tænder have i Udvikling langtfra holdt Skridt med Overkjæbens; 
Knoldene staa endogsaa lidt mindre skjævt end hos Hesperomys; 
men til Gjengjæld ere de håjere; de ydre voxe sammen med de 
indre; hver af de ydre afsætter ved sin Yderrand en ganske lille 
Knold, der temmelig hurtig slides ned og mister sin Selvstændighed ; 
ved Kronens bageste Ende fremkommer en særskilt lille Knold, og 
flere opstaa andre Steder.  Forskjellen fra Hesperomys er meget 
betydelig, og Overgangsformer kjendes egenlig ikke undtagen maa- 
ske hos Mus gouldi”), hvis mellemste øvre Kindtand i det mindste 
er adskillig mindre skjæv end hos Mus decumanus. Omkring Mus 
decumanus samler sig en stor Gruppe af den gamle Verdens Mus med 
samme Tandform, næsten uden eller med kun smaa Ændringer, saaledes: 
Mus rattus, Uromys?), Dasymys"), Isomys?), Pelomys &), Mus arbora- 
rius&), M. microdon), M. barbarus”7), Acomys 5), Mus musculus, Lo- 
Phuromys 2), Steatomys&), Mus minimus?), Saccostomusé). Fra denne 
Gruppe som Midtpunct udgaa Rækker af håjere udviklede Former: 
Hydromys?) mister den bageste Tand, men faar den forreste for- 
1) of SENSE: Zoology of the voyage of the Beagle, part IL, Mam- 
4. 
7) HFalekonee: år C.; pl. 34 fig. 18. 
7) Peters: Monatsber. Akad. Wiss. Berlin, 1867; p. 343, pl. 
"): Peters: ibd. 1875; p. 12, pl 2. 
5) Sundevall: Kgl. Vet. Ac. Handl. for 1842; pl. 2 
5) Peters: Reise nach Mossambique, koologie £ 1852; pl. 35. 
7) Duvernoy et Lereboullet: Mém. soc. du muséum bilist: nat. de Stras- 
bourg, tom. 3, 1840; 2. 
") Peters: Monatsber. Berlin, 1866; p. 410, pl. (= Lasiomys). — Medens 
man har holdt de europæiske Mis i samme Slægt, har man ofte be- 
skrevet Mus fra fremmede Verdensdele som nye Slægter, skjånt de 
ikke have været mere forskjellige fra de europæiske Arter, end disse 
indbyrdes. 
”) Wagner: Schreber's Sångeth., Suppl., Bd. 4; pl. 289, E. 
F. Cuvier: Ann. mus. dhist. nat. tom. 19, 1872; 98 75; 
