ba 
"ikke har kunnet undersøge Blomsterne af. B. edulis, véd jeg ikke, 
%: om der hos denne Art findes lignende Dannelser, men hos alle 
som bekendt forekomme hos Hippuris. Ved disse svagt slim-afsond 
ind i Stilkens Barkvæv (smig. Træsnit Fig. 1 n; samt Tab. I Fig. 1); 
"uden paa hver. Herved er det nu interessant at bemærke, at disse 
Transversalplanen gaar imellem five "Pers / tvende Organer. Da ” 
" Honningspalternes Farve er ganske den samme som Omgivelsernes, 
Denne i det indiske Arkipelag hjemmehørende Batatas-Art 
viste sig for det første deri overensstemmende med B. edulis, at der 
var i Besiddelse af grp den samme. ekstraflorale Nektariedan- 
nelse påa Bladet; for det andet fabea den paa Blomsterstilkene 
honningafsondrende Gruber tæt oppe under Bægeret; da jeg endnu 
øvrige af mig undersøgte Convolvulaceer (Convolvulus-, Tpomoea-, 
Calonyction-, Quamoeclit-, Pharbitis-Arter) forekomme de ikke. Den 
efterfølgende Beskrivelse gælder altsaa Batatas glaberrima. 
Som Tilfældet er med ikke saa faa Convolvulacé-Arter, ere 
Blomsterstilkene hos den nævnte Plante tydelig kølleformede eller 
omvendt kegledannede. Deres Epidermis er for det blotte Øje glat 
en svag Forstørrelse viser os den Seldlertid bedækket I med talrige, 
24k 
s KALLE send 
meget smaa, skiveformige Trikomer, i høj Grad ilgnonde! dem, der 
rende Haar vil jeg ikke dvæle længere; noget nyt er der ikke heri 
Umiddelbart oppe under Bægeret finder man fire korte Spalter 
jeg har ofte om Morgenen set en stor, klar Honningdraabe sidde 
Nektariespalter have en bestemt Stilling, Hver Blomst er saaledes 
stillet, at andet Bægerblad Vender ind imod Moderaksen, ideen. 
dets tvende Beda vende tilhøjre og tilvenstre; nedenfor hver Rand 
befinder der sig en Honningspalte, og desuden 4 én ved Grunden af i 
den indad Botero Rand af Bægerblad 1 og 3, d. v. s., første Bæger- 
blads anodiske, andets katodiske Side; der kommer med andre Ord 
to Nektarier paa hver Side af Blomstens Medianplan, saaledes at 
0. 
og -da deres tæt sammenknebne Rande ligge i Højde med Stilkens 
Overflade, falde de ikke let i Øjnene, og dette er vel Grunden E 
at de hidtil ere oversete, 
