102 
sættes i et kortere eller længere Vas deferens, som efter at ve 
forbundet sig med det fra den anden Side 1) munder paa tilsvarende 
Sted som Ovidukten eller hyppigere i Urethra. ? 
Kjønsorganernes anatomiske Bygning har saavel med Hensyn 
til de grovere som til de histologiske Forhold været Gjenstand 
for mange Undersøgelser; af de ældre kunne; særlig fremhæves 
Rathkes?”) og Hyrtl's3), af de nyere Brock'st). Anderledes 
forholder det sig derimod med. disse Organers Udviklingshistorie, 
- der kun i meget ringe Grad har: været forfulgt; man har hoved- 
sagelig indskrænket sig til ad den sammenlignende Anatomis Vej 
at konstruere den Udviklingsgang, som formentlig maatte finde 
Sted, for at den fra de andre Hvirveldyr saa afvigende Bygning af 
Kjønsorganerne kunde finde en Forklaring. ” E 
Hos de andre Hvirveldyr, ogsaa de andre. Afdelinger af Fiske 
klassen 5), ere nemlig Ovarierne ikke saaledes byggede, at Æggene 
ved Løsningen optages indeni dem, men kunne i Almindelighed 
betegnes som solide Organer); de udtømme deres Æg mod Kro 
hulen og lade dem optage af selvstændige Udførselsveje, »Miillerske 
Gange", der begynde i Krophulen med en aaben Tragt og ende 1 i 
" Urinlederen, eller i en Kloak eller med en selvstændig fælles Aab- i 
") Hos Blennius gattorugine og Bl. sanguinolentus skulle efter Hy rå i 
og Brock de to Sædlede: 
re ikke forene sig men munde adskilt i 
nederste Ende af Urethra. 
?) Uber die Geschlechtstheile der Fische. 
” forschenden Gesellschaft in Danzi 
30 zur Geschichte der Thierwelt, II, 1824); : Zur. Anatomie der 
Fische. Mill. Årchiv 1836. 
Neueste Schriften d. natur 
nsch. in Wien, I, 1850. der 
und Histologie der Geschlechtsorgane der 
Knochenfische. Morphol. Jahrb., 4 gf 
