283 ig 
for at hente Brænde, men havde intet "seet ret bart endnu. - I 
Dav faldt der endnu mere Snee, og endskiøndt der vel kun var 
meget lidet af det nærmeste Underland at see og intet af det øverste, 
saa kunde man dog paa heele Reisen herfra til Fiskernæsset tydelig 
spore, at Sneen som laae fast, mærkelig aftog og var mindre, lige- 
som man nærmede sig til Fiskerfiorden. 
99%de Maij. Fiskernæsset. Ved en Excurtion paa den søndre 
Side af det Grønsteens Skiverfield, som ligger sønden for Kiøbmandens 
Vaaning, erholdt jeg i Dag de første Planter for i Aar. Sazifraga 
oppositifolia i Mængde, saavel med fiolette og hviide Blomster. 
Empetrum nigrum og Salix myrtilloides foemina ligeledes i Blomster. 
Ledum med grønne Blade. Saæifraga cotyledon med friske Blade og 
forrige Aars frugtbærende Stængler. Vaccinium mucronatum endnu 
med uudsprungne Bladknopper. Lychnis alpina og Silene acaulis 
begyndte at faae nyt Liv. TAymus serpyllum med friske Blade og 
det gamle Aars frugtbærende Stængler. Foruden disse fandtes et 
pår Arter Folytrichum med visnede Capsler, ligeledes Conostomum, 
men sparsomt, og Bartramia pomiformis samt Dicrana, to Arter. 
edwigia saaes 2 Arter af med fuldkomne Capsler og Operculum. 
Af Lichener en stor Deel, hvoriblandt L. tartareus j Mængde og 
— som tyk Skorpe påa de høyere Klipper, sparsommere Lich. islan- 
dieus. En liden Salix stod i Udspring med sine Blade. Overalt 
var her meere Muldjord at see end ved Godthaab, formodentlig. en 
Følge af Bergmassen, som er meere udsadt for Opløsning og Hen- 
" smuldring end de øvrige ældre Bergarter. Ulva terrestrts fandtes 
her ogsaa paa en temmelig Høyde over Havet, og især 1 de Render, 
hvor Sneevandet sparsommere nedsivede. Ved Stranden var der 
tæt besadt af Fucus vesiculosus og nodosus, den sidste med Frugt- 
blærerne kiendelige og store, men endnu ey tydelig besadt med de 
Smaae runde Korn, som formodentlig indeholde Frøet. Forskiellige 
Gyrophoræ og Lichen ochroleucus samt shalgbeiførnse voxede her 
stod med friske Blade, men ingen Spor til Blomster, da den gierne 
er een af-de sildigste Efteraarsplanter som blomstre, derimod hang 
Frøene endnu undertiden ved. Salix myrtilloides med Blomster og 
om aa her havde 
lagt tykt i Vinter, var dog kiendelig meer aftaget end ved noget 
fyldige Blomsterknoppe, som stode i Udspring, d 
aabnede som ved hiint Sted, og alle de Planter, SOM her vare, 
de Paa lignende Maade tilbage som denne. Aarsagen ligger 
fri, at Fredrikshaab ligger nærmere ud mod 
næsset, hvorfor Stedet ogsaa er meer udsadt for Havtaagen 08 
