286 
9de Junii. Ved Innuksome fandt en liden Draba i Flor. 
Saæifraga oppositifolia stod smukt i Flor. Desuden saaes Bladene 
af Alchemilla alp., Angelica, Thymus , som jeg lod plukke endeel 
Thee af, og fandtes endeel Mosser, ogsaa Barbula rigida. Landet, 
som her bestaaer af Leerskiverbierg, er her mere jordlagt end andre 
Steder, og Planterne trives her ret godt, skiøndt det danner en Pynt 
ud i Havet. Silene acaulis danner sære 0 tykke cæspites i de 
smaae Steenbrokker, og paa de brattere Steder heraf, hvor ogsaa 
løse Steen findes uden nogen Muldjord, prydes Jorden yndigt af 
Saxifraga oppositifolia. 
10de Junii. Diapensia i Flor som ogsaa Sazifraga cæspi- 
tosa, Carex saæatilis skiød sine spice frem.  Vaccin. mueronatum 
i deilig Flor; samme har en behagelig Lugt, sød og aromatisk, 
næsten liig Skovmærkens, og ligeledes en behagelig Smag. Salix 
herbacea i Flor som allerede for et par Dage siden. 
lite Junii. Paa Alangok stod nu Diapensia i smukt Flor, 
paa Øen Tulluartolik fandtes kun en meget maadelig Vegetation, 
som bestod næsten alleene i Cochlearia, Rhodiola, Saæxifraga cæspi- 
tosa, Poa trivialis samt Festuca vivipara og Empetrum. Selv 
Tangarterne stode fattigt her og neppe var her andre end Fucus 
vesiculosus. Overalt synes Syeniten én af de mindst til Planternes 
Fremkommende skikkede Bergarter. Beskrev i Dag Vaccin. mucro- 
natum. 
unii. Paa alle Øerne Sennerut, Alangok og især 
Nunarsoit samt Kitiksut synes særdeles lidet Muldjord og følgelig 
ey heller nogen Planter, men efterhaanden som man meere nærmer 
sig det faste Land desfleer komme de tilsyne. 
de Junii. Af Tangarterne havde længere. til Havs kun 
viist sig Fl vesiculosus, og endda forkrympet og sparsomt; efter- 
haanden som vi kom længer ind, voxede den hyppigere bedre, 0 
i f F. nodosus, som tildeels ogsaa fulgte op 
drevet med Storiisen. Muldjorden og Planter begyndte igien lidt 
2 sg 
5de Junii. (Julianehaab.) Ved en Excurtion op paa Fieldet 
Ssaaes her en Hoben tættere og bedre Muldjord end nogensteds til- 
forn, her voxede Græsarterne temmelig tætte og gave et godt Foder 
af sig for Qvæget, hvoraf Kiøbmanden nu holder 3 Kiøer og en 
siges der at-groe én stor Deel Planter, som ey sees andensteds. 
Ved Lichtenau er Græsningen ogsaa saa god, at her kan holdes 
SEE ERE eeagser 
