257 
Farvemidler til Snitserierne ere særlig anvendte Hæmatoxylin og 
Alunkarmin. | 
Man skulde tro, at naar man i de sidste Aar har faaet to 
saa store.og ypperlige Arbejder som Kraepelins og Braems over 
Ferskvandsbryozoerne, saa turde der blive saare lidt tilbage til for- 
nyet Undersøgelse. Dette er imidlertid næppe Tilfældet: indgaaende 
Undersøgelser rejse altid nye Spørgsmaal, bryde nye Baner, som 
friske Kræfter kunne føre til Ende. For begge de omtalte Arbejder 
gælder imidlertid nogenlunde det samme: Undersøgelserne ere 
væsentlig baserede paa Studier i Laboratoriet; takket være disse 
er vort Kendskab til Ferskvandsbryozoernes Anatomi, Histologi og 
Knopskydningsforhold i meget væsentlig Grad blevet forøget med 
en stor Række smukke Iagttagelser. Hvor det derimod drejer sig 
om deres Biologi, har jeg unægtelig Indtrykket af, at vel vidt- 
rækkende Tankeexperimenter ere byggede over ret faa positive 
Iagttagelser ude i salve Naturen. Jeg tror, åt man altid 
.kun med Varsomhed, og kun nåar det er absolut nødvendigt, 
skal anstille sine Iagttagelser paa levende Dyr i Akvarierne. 
Unægtelig er dette i Almindelighed langt lettere end at studere 
dem ude i Naturen, men Resultaterne ere langt fra saa sikre, 
da Dyrene dog, hvor godt man end søger at indrette det for dem, 
ere under unormale Forhold, der lidet egne sig til at lære deres 
normale Livsfunktioner at kende. Der er i den moderne Natur- 
forskning en vis Trang til i en Undersøgelse lidt for tidlig at op- 
høre med Studiet ude i Naturen og forlægge Virkefeltet til Labora- 
toriet; man kan i Almindelighed ved Studiet ude komme meget 
længere end man tror, og man behøver ingenlunde paa et saa tidligt 
Tidspunkt, som det ofte sker, at tage sin Tilflugt til Stue- 
undersøgelser. Det er sandt nok, at Undersøgelserne, naar man 
lader Dyrenes virkelige Opholdssted være det egentlige Årbejdsfelt, 
tage langt mere Tid; de komme til at strække sig over Aar, 
og de udkræve vistnok en noget større Taalmodighed, men de vinde 
tillige "utvivlsomt i Sikkerhed og Paalidelighed; man faar et stort 
Antal direkte Iagttagelser, der ere et for Efterverdenen nok saa 
Vidensk. Meddel. fra den naturh, Foren. 1896. i: YØÉ 
