299 
nu ingen Tvivl om, hvad disse Furer ere; de svare til Septa 
i Cristatella-Kolonien og tillige til Cystiderne hos Plu- 
matellerne. Furedannelsen i Lophopus-Kolonien er 
identisk med Cystiddannelsen hos Plumatellerne, og 
Lapperne paa Lophopus-Kolonien svarer til Grenene 
hos Plumatellerne. Man behøver kun at sammenligne Fig. 37 
af Lophopus med Fig. 48 af Pl. fungosa eller med en Plumatella 
repens; nogen nærmere Forklaring turde være overflødig. 
Hovedforskellen mellem Plumatella og Lophopus bliver da kun 
den, at der hos førstnævnte dannes et Cystid for hvert enkelt 
Polypid, medens Cystiddannelsen kun nu og da optræder hos sidst- 
nævnte, saaledes at vi her faa et Fællescystid, omsluttende et større 
Antal Polypider. 
En Overgang til Cristatella danner Lophopus for saa vidt, som 
en Forgrening hos denne kun er til Stede i ringere Grad, og tillige 
i andre Forhold, som nærmere skulle omtales under Cristatella. 
Skønt Furerne i Lophopus- Kolonien ere samme Dannelser som 
Septa hos Cristatella, er der dog den Forskel, at medens der for 
hver Knop hos sidstnævnte opstaar et Septum, dannes der ingen 
Fure for hver Knop hos Lophopus. 
Om Dannelsen af Cuticula hos Lophopus. 
Uden om ældre Kolonier ligger altid en mer eller mindre 
flotterende, geléagtig Kappe, dækket med Smuds, henraadnende 
Plantedele, Støv etc. Denne Gelémasse gaar meget let af eller 
hænger i' lange Trævler om Kolonien, og man finder derfor ofte 
slige Geléer hæftede påa Plantedele, hvor Zophopus - Kolonierne 
have siddet (Tab. III, Fig. 24). Om de yngre Kolonier finder man 
den samme Gelékappe, men liggende tæt op til den egentlige Hud 
og i meget inderlig Forbindelse med denne i Koloniens forreste 
Del; derimod er den altid mere løs bagtil og hen over Rygsiden. 
Man kan med Lethed krænge hele denne Kappe af, hvilket altid 
har til Følge, at Kolonierne i lang Tid ligge med indtrukne Poly- 
Pider; senere skyde disse atter frem, og kort efter vise Kolonierne 
