318 
nye Knopper. Statoblasterne synke, som allerede Braem 
rigtig har formodet, til Bunds med Plantevæksten, men komme 
det følgende Aar op til Overfladen og spire (se herom senere). Her 
i Landet kender jeg intet Eksempel påa Overvintring af Kolonierne, 
uagtet jeg har fundet dem paa 17/2 Meter Vand; thi ogsaa her gik 
de til Grunde i December. 
Det er før omtalt, at de Steder, hvor Cristatella - Kolonierne 
sidde, ere dækkede med en geléagtig Membran, Kolo- 
niernes afflydte Cuticula, der er flydt sammen til et fælles stort 
Underlag. Undersøges denne Membran i det sene Efteraar , finder 
man, længe efter at Kolonierne ere faldne af, talrige Stato- 
blaster hængende fast ved Tornene. De spille aabenbart 
en lignende Rolle som de siddeude Statoblaster hos Plumatellerne, 
idet de bevare Voksepladsen for det kommende Aars Kolonier. 
Denne Cuticularmembran genfindes, om end mere forreven, samme 
Steds det følgende Aar. Den ses afbildet Tab. IV, Fig. 42, der er 
en nøjagtig Gengivelse af en Gren fra de omtalte Egestubbe. Man 
ser her Statoblasterne sidde indsænkede i Geléen; ofte ere de dog 
til Stede i langt større Antal, end Tegningerne vise. 
Det er Braem, der har iagttaget og første Gang givet os For- 
staaelsen af, hvorledes der af den lille cirkelrunde Cristatella-Koloni 
kan opstaa den lange ormeformede. Naar de fra Koloniens Moder- 
polypid udgaaede Knopper tangentialt have bredt sig ud til Siderne 
og omsluttet den lille Gelémasse med en Knopskydningszone, i 
hvilken de enkelte Knopper efter fortsatte Delinger ligge over- 
ordentlig tæt paa hverandre, ser man en dyb Fure opstaa bag 
ved Moderindividet, og der fremkommer da en Koloni, bestaaende 
af 2 Lapper, indbyrdes forbundne ved et bageste Parti (Tab. IV, 
Fig. 485). "Man vil let's6; at der er ringe Plads for nye Knopper 
inde i Furen, medens der er meget rigelig Plads ude paa de to 
Lappers afrundede Ender. Under Koloniens Bevægelse glide nu 
disse to Lapper ud fra hinanden, hver til sin Side, og der opstaar 
da den aflange Cristatella-Koloni (48c); derved bliver der Plads for 
Knopperne i Furen, saaledes at disse nu kunne producere nye 
