324 
Om Bryozoernes Forhold til andre Dyreformer 
og om deres Snyltere. 
Tab. II, Fig. 19—20. 
Blandt de Former, som Bryozoerne, særlig Plumatellerne og 
Fredericellerne, meget ofte støde sammen med, ere Spongillerne, 
og ofte finder man. Gemmulæ og Statoblaster paa samme Gren. 
"De udvikle sig da omtrent samtidig, men Gemmulæ en hel 
Del hurtigere, hvorfor de unge Bryozokolonier ofte ere ved at 
kvæles af Svampelegemet. Som oftest gennembryde dog disses 
Grene, som Tab. II, Fig. 19 viser, Svampen, og vi finde da saa- 
danne Stykker, hvor talrige Lophophorer viftende bølge om Svam- 
pens Osculer. Mod Efteraaret raadner Svampen ligesom i Almindelighed 
ogsaa Bryozoerne bort, og kun de siddende Statoblaster og Gemmulæ 
blive tilbage paa Voksepladsen.. Skæres disse sammensatte Kolonier 
igennem, se vi, som Tab. II, Fig. 20 viser, de sortebrune Kitinrør 
forgrene sig gennem den grønne Svampemasse. 
Hvor man har med Euspongilla lacustris' lange, grønne Stilke 
at gøre, findes disse undertiden aldeles omvoksede af Plumatellernes 
og Fredericellernes lange Ranker. 
Ogsaa med en anden Dyregruppe støde Bryozoerne meget ofte 
Sammen, nemlig Hjuldyrene. Jeg har flere Steder her i Landet, 
men ganske særlig i Carlssøen ved Frederiksborg, fundet Plumatella 
repens aldeles overgroet af Hjuldyret Melicerta ringens, der i 
ganske utrolige Masser ved sine stive, slanke Rør gav Kolonierne 
et fuldkomment pindsvineagtigt Udseende. 
I Silkeborgsøerne fandt jeg forskellige Arter af Floscularider, 
overdækkende de krybende "Pl. fungosa-Kolonier med en brunlig 
Gelé. I hvor store Masser Vorticelkolonierne nu og da optræde 
paa Fl. fungosa's store Klumper, vil være enhver Bryozosamler vel 
. bekendt. 
Men ogsaa inde i Kolonierne træffe vi talrige fremmede Orga- 
nismer, og her have vi øjensynlig med Parasiter at gøre. Her 
findes dels et meget stort Antal Philodinider, som lægge deres 
