SE SS Dieser SEK SK DE ske DE see ERE me Åse Nos nem eg EEN NE E 
RUSSER rens 
327 
næsten alle Forfatteres Udsagn er det Ctenostomerne, med hvilke 
Paludicella og Victorella ere beslægtede. Langt vanskeligere er det 
derimod at finde Udgangspunktet for Phylactolæmerne. Paa vor Videns 
nuværende Standpunkt maa det vistnok indrømmes, at vi faktisk intet 
som helst vide om, hvorfra de nedstamme. Det synes netop, som det var 
Mangel paa Vilje til at gøre en saadan Indrømmelse, der har bevæget 
Kraepelin til at bortforklare alle de meget vægtige og betydelige Hin- 
dringer, som rejse sig mod Opfattelsen af alle europæiske Fersk- 
vandsbryozoer som en stor Fællesgruppe; thi i Virkeligheden er 
dette just Kraepelins Tanke, da han nemlig fremstiller Fredericella 
som en Form, der kan udledes fra Paludicella. For åt bringe dette 
Slægtskabsforhold til Veje skulde Phylactolæmerne efter Kraepelin 
»in letzter Instanz den Stolonenfåden der Victorella homolog sein" 
(S. 163), og Paludicellernes Hibernaculer være stærkt paa Veje til at 
kunne opfattes som homologe med Phylactolæmernes Statoblaster. 
Til Gunst for sidst nævnte Opfattelse fremføres blandt andre ganske 
vist mere tiltalende Argumenter ogsaa et saadant som det, ,,dasz 
aåusser den Winterknospen keinerlei andere Gebilde bekannt sind, 
von denen sich die Statoblasten der Phylactolæmen durch Umformung 
ableiten liessen, das Råtsel also nur um so gråsser wurde, wollten 
wir ihre Homologisierung mit den Hibernacula verwerfen" (!) (Nr. 17, 
S. 163—164). 
Efter min Opfattelse er det, som man netop maa holde sig for 
Øje, naar Slægtskabsforholdene mellem Ferskvandsbryozoerne skulle 
udredes, "at Paludicella og Victorella ere Repræsentanter for en 
marin Bryozogruppe, Ctenostomerne, Phylactolæmerne for en anden 
os ukendt, muligvis uddød Gruppe. Jeg er ikke i Stand til 
at finde et eneste Bygningsforhold, som kunde tyde paa Slægt- 
skabsforhold mellem disse to Grupper; ganske særlig vise den 
enes Hibernaculer øg den andens Statoblaster ikke alene, i hvor 
høj en Grad forandrede Livsforhold ere i Stand til at bøje og om- 
forme Organismerne, men tillige, at her maa have været to 
vidt forskellige Grupper, siden Resultaterne (Hibernaculer og Stato- 
blaster) af denne Tilpasning til de fælles ydre Livsforhold, som de 
