60 



parenchyraet; ovenpaa dette findes Kambialkeglen, som aldeles 

 stemmer overeens med den, der findes i Endeknoppen paa den 

 udvoxede Stængel (see ovenfor Side 56). Karbundternes Kam- 

 bium stiger fra Kambialkeglen ned og breder sig kaabeformig over 

 Karrene og Marven indenfor Barken (Fig. 1). Længe efter at Pa- 

 renchymet er udtraadt af Kambialtilstanden, vedblive endnu Kar- 

 bundternes Kambialceller al omdannes til Spiralkar og netformige 

 Kar. Denne Udvikling synes imidlertid at standse med Afslut- 

 ningen af den forste Væxtperiodes forste Blomstring; efter den Tid 

 findes vel en mægtig Kambialring udenfor Karrene, men den synes 

 ikke at fungere efter den forste Væxlperiode; thi vi savne ikke 



i 



alene Aarringe 



den to-, tre- 



og fiiraarige Mellemstok, men 



Karbundterne synes for den umiddelbare Betragtning ikke at 



_ 



være blevne bredere. Herved udelukkes imidlertid ikke, at Kar- 

 hundterne kunne besidde en peripherisk V<Bxt) thi denne kan jo 

 være saa ringe , at den ikke viser sig som saadan for det blotte 

 die. For med Bestemthed at kunne afgjore dette, vil det være 

 nodvendigt mikroskopisk at bestemme Karbuhdtemes Mægtighed*') 



i de forskjellige Aldere, hvorpaa Planten befinder sig 



Den 



spirende Plante bestaaer, som ovenfor er viist, af et Centralkar- 

 bundt, som paa alle Sider er omgiven af Parenchym. Dette 

 bestaaer atter af Kambialceller, i hvis Midte der ligger en Streng, 



der er dannet af Spiralkar, Disse Stænglens Bestanddele have, 

 medens Frobladene alene ere udviklede, foigende Storrelse: 



*) Da Aarringe ikke findes, ligesom Karbundterne synes for den umiddel- 

 bare Betragtning at mangle al Tilvæxt, kan man ikke forske efter denne 

 paa anden Maade end ved at sammenligne Karbundternes Brede i de 

 forskjellige Aars Skud, og man maa da holde sig til de bredeste Kar- 

 bundter. 





