• 



93 





„kun svagt antydede Blade. Disse hæve sig paa Phyllophoren 

 ,,over de andre Lag af de anlagte Blade som smaa Blærer. 



„Hvad de talrige Karbundter angaae, som stryge igjennem 

 „Phyllophoren, da have de Forfattere* som mene, at disse oven- 

 fra skulle nedstige i Stammen, aldrig havt Leilighed til grundig 

 „at studere en Daddelpalmes livskraftige Endeknop." 



Det er mere beqvemt for os at sammenligne de af os under- 

 sogte Mellemstokkes Udvikling, med Naudins*) Beskrivelse af 

 Narcisknoppens Udvikling. Denne Forfatter beskriver, hvor- 

 ledes Bladene opstaae paa Issen af Kambialkeglen; samtidig med 

 Bladene udvikle Karbundterne sig, ligesom disse ogsaa vende sig 

 mod Bladene. Cellerne, som sammensætte Kambialkeglen (hvilken 

 Naudin kalder phyllogene) „ere i Begyndelsen alle runde eller 

 „uregelmæssigt mangekantede; de^ forlænge sig, ordne sig i en 

 „Række og blive efterhaanden mere gjennemsigtige end det ora- 

 ), givende Cellevæv; man seer dem danne Striber, som strække 

 ,, sig i horisontal Retning fra Midtpunktet henimod Bladets Ud- 

 •gangspunkt; de forste Kar, som opstaae, ere Spiralkar." For- 

 fatteren er uvis om, paa hvad Punkt Cellernes Omdannelse 

 begynder, men han er tilboilig til at troe, at den begynder paa 

 engang paa flere Punkter. ' . . 



Vi have saaledes seet^ at hos de monocotyledone Stængler 

 opstaae og udvikle Karbundterne i Stænglen sig med Bladene paa 

 samme Maade som hos flere dicotyledone fthllemstokke. Nu ere 

 vistnok de Fleste enige i, at Karbundterne hos andre dicotyledone 

 Stængler opstaae paa samme Maade. Vel haveMohl og Unger**) 

 lært, at Karbundterne hos de dicotyledone Stængler continuerlig 

 skulde forlænge sig i Spidsen, men denne Paasland savner ethvert em- 

 pirisk Grundlag, ligesom det er den svageste Side af den Lære, 

 som de ovennævnte tydske Botanikere have fremfort om Stængel- 



*) Ann. ti. Se. nat. Bot. 1844. T. 1. S. 162. 

 **) Emil. og Unger Grundz. S. 90. 



i 



