

231 



li 





1 



k 



Figuren er ganske, som om den var legnet efter Planlen Nr. 7. 

 Ogsaa Thonnings paa Stedet affattede Beskrivelse er meget god. 

 Her skulde saaledes synes at være tilstrækkelig Grund til at an- 

 tage, at man havde den af Choisy meente Plante for sig. Men 

 at dette dog ikke forholder sig saaledes, forekommer mig at frem- 

 gaae af folgende Omstændigheder. Den af Slægtens Afdelinger 

 (Macrosepalæ), hvortil Choisy henforer sin I. dissecta Willd., 

 skal være udmærket ved, at Bægerbladene idetmindste ere over 

 \" og ofte over 1" lange, og selv ved den nærmest stillede Art, 

 I. sinuata Ortega, der siges at være ad modum affinis, angives 

 de at være mere end \" lange; men hos intet af de foreliggende 

 Exemplarer ere de længere end i det hoieste 3'", ligesom ogsaa 



* 



Længden af Bægeret hos den af Choisy endvidere anfcirte I. dis- 

 secta R. Br. (prodr. fl. N. Holl. 1. p. 427) efter Browns ud- 

 trykkelige Angivelse kun er 3 Linier. Hverken R. Browns, Will- 

 denows eller Schumachers Plante kan saaledes med nogensom- 

 helst Grund henfores til eller soges blandt Macrosepalæ. Dette 

 kunde imidlertid betragtes som en ringe logisk Forsyndelse af 

 Forfatteren. Seer man derimod hen til, at Figuren hos Willde- 

 now saavelsom de foreliggende Exemplarer ikke i fjerneste Maade 

 ligne Figurerne i Jacquins Obs. 11. t. 28. og Hort. Vindob. 11. 

 t. 159, der forestille den „særdeles nærstaaende" I. sinuata Ort. ; 

 at hele Forskjellen mellem denne Art og I. dissecta Choisy kun 

 belober sig til, at Fligene ere smallere, dybere og skarpere tan- 

 dede og Bægerbladene smallere, medens det slet ikke omtales 

 om denne Plante er glat eller ikke, eller om den har en trind 

 eller kantet Stengel, da dog I. sinuata har en trind Stengel, der 

 er knudret-stivhaaret, ligesom ogsaa dens Bladnerver og Blom- 

 sterstilke ofte ere stivhaarede, og tager man derhos i Betragt- 

 mng, at saavel Iseris som Thonnings Exemplarer, baade yngre 

 og ældre, ere fuldkommen glatte, og at Stenglen har mere eller 

 mindre, men altid skarpt fremtrædende Kanter, saa opstaaer 

 en ikke ringe Formodning om, at Choisy med det samme Navn 

 bar betegnet to meget forskjellige PJanter. Man bestyrkes end 



