20 



udelukkende tilhore denne sidste Verdensdeel, saa er det der- 

 imod Myrcioideerne, Eugenioideerne og Lecythideerne 7 som alle 

 udmærke sig ved en bæraglig Frugt, der have deres egentlige 

 Hjem i denne Deel af Amerika. De ere her de mest fremher- 

 skende Planter i Urskoven efter Mimoser, Cassieer, Terebintha- 

 ceer og Melastomer, og næsten ligesaa ere de i Catingaskovene; 

 derimod aftage de meget i Antal i de samme Regioner af Bjer- 

 gene, hvor de i 



den nordlige Hemisphære 



have deres storstc 



Udbredning. Det er derfor urigtigt, naar det angives som al- 

 mindelig Hegel, at Myrtaceerne fornemmelig have hjemme i samme 

 Bjergregion som Laurineernc (mellem 3800' og 5700')*)- D ettc 

 gjælder nemlig kun for den nordlige Hemisphære; i den sydlige 

 Hemisphære derimod optræde de enten i et forholdsmæssig ringe 

 Antal Arter i denne Hoide af Bjergene, eller ogsaa er en enkelt 





frembyde samme Beskaffenhed — da de ere smalle, læderagtige, af samme 

 Bygning paa begge Sider og ved en Dreining af Bladstilken staae næsten 

 . lodrette — at Lyset falder i smalle Striber, som vexle med smalle Stri- 

 ber af Skygge, da det ikke som i Almindelighed brydes af de horizon- 

 tale Bladflader. — Fra November til Februar eller i den tørre Aarstid ere 

 de fleste Planter, som voxe i Bunden af disse parklignende Eucalyptus- 

 skove, visnede, og de afbrændes nu ligesom Savannerne i Amerika. 

 Paa denne Tid staae Eucalypterne og Acacicrne i Blomst, og Qvægct er 

 da ofte nodt til at soge deres Røring i disse Planters Blade. Det er 

 især i de om Sommeren udtørrede Flodleier, at Eucalypterne opnaae 

 den anseligste Væxt, og man træffer her Exemplarer, som have 8' i 

 Diameter. De fleste Arter af denne Slægt afsondre Gummi i stor Mængde, 

 hvorfor de i Australien bære Navn af Gummitræer. Hos E. rohusla findes 

 der store hule Rum mellem Aarringene, som ere fyldte med en meget smuk 

 rod Gummi, og E. marmifera udsveder en mannaagtig Substants. Mær- 

 keligst i denne Henseende er dog E. Gtmnii (Australiens Cedertræ), som 

 forst er bleven bekjendt ved den yngre Hookers Rcise. Ved at anbores 

 paa samme Maade som Sukker-Ahornen giver den i rigelig Mængde en 

 Vædske, som efter at have gjæret bliver til en velsmagende Cider. Metro- 

 sideros robus ta er det anseligete Træ i Skovene paa Ny Zeeland , hvor 

 Vedet staaer i stor Anseelse som Gavntommer. De mange buskagtige 

 Former af nyhollandske Myrtaceer — især talrige Arter af Slægterne 

 Leptospermum og Rockea ~ have næsten alle ved deres smaa, udeelte 

 tætstillede, graalige Blade det for denne Flora charakteristiske stive 

 lyngagtige Præg. 



*) Meyen: Grundriss der Pflanzengeographie, p. 273. 



