61 



neskets Indgriben. Under mine Ophold i Brasilien har jeg bereist 

 anseelige Campostrækniuger, der tildeels udgjore en 5 om end kun 

 mindre Deel af dem, Dr. Lund gjennemvandrede tyve Aar tid- 

 ligere, og medens jeg med Glæde anerkjender, hvormegen Be- 

 læring jeg skylder hans treffende og skarpsindige Fremstilling, 

 maa jeg dog tillige tilstaae, at det, alt som jeg blev mere for- 

 trolig med disse Egnes Vegetationsforhold , er forekommet mig, 

 at Lund maaskee har drevet vel vidt Consequenlserne af Menneskets 

 Indflydelse paa Camposvegetationen og antaget en storre Forandring 

 af denne gjennem Tidernes Lob end der virkelig har fundet Sted. 

 Det er i denne Anledning jeg vil tillade mig at fremsætte nogle 

 faa Bemærkninger, naar jeg forst ved en flygtig Skildring har 

 gjenkaldt i den ærede Forsamlings Erindring Billedet af de bra- 

 silianske Campos*), hvorved rigtignok nærmest svæve mig for 

 Tanken de, som jeg selv har besfigt i Provindsen Minas; men 

 fra disse afvige de i Goyaz ikke i noget Væsenligt og de i San 

 Paulo neppe uden i et enkelt Punkt, der senere vil blive om- 

 talt nærmere. 



Scrra da Mantiqueira og dens Forlængelse Serra do Espin- 

 haco dele Provindsen Minas i tvende uligestore Dele, af hvilke 

 den mindre, ostlige, der er eller tidligere har været bevoxet med 

 en stor sammenhængende Urskov, er fuld af steile Bjerge og 



*) Man vil af den folgende Skildring see, at det er vanskeligt at gjcngive 

 det Begreb, Brasilianeren forbinder med Benævnelsen Campos, ved no- 

 get dansk Ord. Campos ere de snart med en lav, mere eller mindre 

 aaben Træ- eller Busk- Vegetation snart endog kun med Græs og lave 

 Urter bevoxede Egne, i Modsætning til den med store, tætte, sammenhæn- 

 gende Iloiskove beklædte Deel af Landet, hvilken sidste i Brasilien kaldes 

 „a mata" eller „as mat as". Naar Mineirocn fra Campos -Egnene med 

 sin Muuldyr-Caravane drager ned ti! Hovedstaden og efter at have pas- 

 seret Serra da Mantiqueira betiædcr Urskovsegnen, siger han at være 

 kommen ind i „« inala do Rio" og mener hermed hele det oprindelig 

 med „Malo virgem" begroede Gebeet, uanseet at Urskoven mange Steder 

 forlængst er aflfist af secundære Skove (Capoeira og Capoeirao), eller 

 disse endog allerede igjen fortrængte af de saakaldte konstige Campos 

 af golde Sida- eller Bregne-Heder. 



i 



