65 



snevre Dale, medens den storre, vestlige, danner et Plateau, som 

 frembyder et mere eller mindre bakket Terrain, der ofte endog i 

 store Strækninger gaaer over til et virkeligt Sletland. Den frem- 

 herskende Formation er en i forskjellig Grad forviltret og mor, 

 rodguul Leerskifer, ved Siden af hvilken tillige en blaagraa, kry- 

 stallinsk Kalksteen udgjor en vigtig Bestanddeel og danner lave 

 i forskjellige Retninger strygende Bjergkjeder, medens Sand- 

 stene og hist og her Magnetjernsteen og Jernglimmerskifer op- 

 træde som underordnede Dannelser. 



■ 



r Det er denne vestlige Deel af Provindsen, der er Sædet for 

 Camposvegetationen. Med Undtagelse af nogle forholdsviis ube- 

 tydelige Strækninger, hvor Urskoven ogsaa optræder her og lige- 

 som trænger sig ind i den nysnævnte Vegetations Enemærker, 

 er Jordbunden overalt beklædt med en Deel saftlose, stive, som 

 oftest laadne Græsarter, der ikke danne et sammenhængende Tæppe 

 som Gronsværet paa vore Enge, men voxe i smaae Tuer eller 

 . Buske med indbyrdes Mellemrum, og som, skjondt de ved Frem- 

 spiringen have en frisk lysgron Farve, dog snart tabe dette liv- 

 lige Udseende og antage en smudsig graagron eller blaalig Farve. 

 I Mellemrummene mellem disse Græstuer voxe i stor Mængde og 

 Mangfoldighed ganske lave Smaabuske med træagtig, undertiden 

 krybende Stængel og perennerende Urter, medens ecnaarige 

 Væxter derimod aldeles mangle. Det er navnlig Familierne 

 Compositer, Leguminoser, Labiater, Melastomeer, Bubiaceer, 

 fremdeles Apoeyneer, Amaranthaceer og Verbeniaceer, som danne 

 Hovedmassen af disse Halvbuske, men ved Siden af dem op- 

 træde tillige mange andre med en ringere Mangfoldighed af For- 

 mer saasom Malvaceer, Polygaleer, Convolvulaceer, Geniianeer 

 (Lisianthus), enkelte Jord-Orchideer, Irideer (Tigridia), Jiro- 

 meliaceer, Commeliner, paa sine Steder visse Cactus'er og fl. a. 

 Mange af disse Urter og Halvbuske ere prydede med zirlige ofte 

 endog med overordenlig skjonne Blomster, og hyppig have de 

 laadne med stive Haar besatte Blade ; men hvad der dog navnlig 

 udmærker Fleertallet af dem, er den uforholdsmæssige Storrelse 



5 



