



IH 



Om Knopperne hos Agave americana 



Ved 



Chr. Vaupell. 



I de botaniske Haandboger*) nævnes Agave americana som 

 et mærkeligt Exempel paa en monokarpisk**) Plante, Blandt 

 Systematikerne har Zuccari ni***) med storst Bestemthed udtalt 



»Med Undtagelse af Palmerne", siger han, „findes 

 blandt Monokotyledonerne faa saa kæmpemæssige Former som 

 Slægterne Fourcroya og Agave. Disse kolossale Masser forbause 



sig derom: 



os saa meget mere, da vi vide, at deres hele Tilværelse, der ofte 

 kan vare el Aarhundrede, kun er Forberedelsen til en eneste 

 blomstringsperiode, efter hvis Ende Individet aldeles doer; og man 



:;:■:■': 



*) He Candollc, Flore Franc,aise 1805 T. 1 S. 223. Senere har De Candolle 

 omtalt det Samme i sin Physiologie og i sin Urganographie. 



*) Monokarpisk er her brugt i den Forstand, hvori det er opfattet af De 

 Candolle, der har indfort denne Betegnelse i Videnskaben. Ved at om- 

 byttede gamle Betegnelser flecraarig, tcaar ig og eenaarig med polykarpisk 

 og monokarpisk (dev, som Dreyer rigtigt bemærker, egentlig ikke betyder 

 en Plante, som kun eengang bærer Frugt, men en Plante, som bærer een 

 Frugt), troede han, at han i denne Henseende indfdrteen lastTerminologie. 

 Dette har imidlertid ikke været Til/ældet, hvilket tildeels hidrfirer fra den 

 Opmærksomhed, som Videnskaben i den senere Tid har skjænket Plante- 

 formeringen ved Knopper; herved ere mange Botanikere Jedede til at 

 betragte Planter, der ere udviklede af Knopper, for ligesaa selvstæn- 

 dige Individer som dem, der ere fremkomne af Frd. Som Folge åeraf 

 er t. Ex. Kartoflen hos mange nyere Forfattere bleven en monokarpisk 

 eller eenaarig Plante, hvorimod den hos deÆldre er benævnt en peren- 

 nerende og hos de Candolle en polykarpisk Plante. 



) Zuccarini; Agave und Fourcroya. Aet. Acad. Leop. Car. 1833, Vol. XVI 

 P- II, Pag. 661. 



