samme Karakter som yngre Graafske Follikler i voxne Dyrs 
Æggestok; Æggene er i disse omgivne af en tynd, men tydelig 
Zona pellucida (Fig. 3). Forekomsten af disse er sammen med 
det makroskopiske Billede afgjørende Bevis for, at det virkelig er 
en Æggestok, vi har for os!). — I Midten af Æggestokken 
bliver Stromaet noget løsere, og her finder vi påa Snittene større 
Kargjennemsnit og forgrenede, kjertelagtige, af et temmelig højt 
énlaget Epithel udklædte, Rør: Parovariet, der her ligesom f. Ex. 
hos Hunden (se Waldeyers bekjendte Figur i Strickers Handb. d. 
Lehre von den Geweben 1. Bd. p. 545) er indesluttet i Ægge- 
stokkens Stroma. 
Paa venstre Side mangler en Æggestok, men omtrent paa 
det tilsvarende Sted findes et betydelig større, 25mm langt, 13mm 
bredt, 8mm tykt Legeme, der allerede for en ydre Betragtning 
tydelig præsenterer sig som en Testikel med tilhørende Bitestikel 
(Epididymis). Paa det i Sammenhæng udtagne og udbredte Præ- 
parat (Fig. 1) ses Testiklens Kar som en temmelig tyk Stræng 
træde til den bageste Ende af Testiklen, som dækker over en Del 
af Bitestiklen, der dog paa Figuren ses at træde frem baade bagved 
og ved den indre Rand af Testiklen. Fra Bitestiklen, der ikke 
strækker sig frem til den forreste Ende af Testiklen, men kun 
omtrent til Midten af den, udgaar en Sædleder,- som løber i 
Ligamentum latum, først omtrent parallelt med dettes forreste Rand, 
senere langs med og tæt op til Uterus og Vagina. Sædlederen til- 
tager efterhaanden noget i Tykkelse, rykker om paa Undersiden af 
Vagina, men ender blindt omtrent 1% fra, Vaginas Indmunding i 
Urogenitalkanalen (undersøgt paa Tværsnit af Vagina, med hvis Væg 
den er nøje forbunden). I dennes forreste Ende tæt op til Hymen 
findes til venstre en lille Grube, der synes at repræsentere Sædlederens 
mikroskopiske. Prof. Chievitz's Dom gik — ligesom min — ud paa, 
at det beskrevne Legeme var en utvivlsom Æggestok. 
