208 
blankt.Vand staaer endnu tilbage hist og her, .og et og andet lille 
lavt Vandløb passeres, i hvilket Vandet er i svag Strømning udad 
eller indad alt efter Tidspunktet. Nær ved Manø, hvor Bunden 
bliver en Smule højere, træffes den første Landplante, ,,Kveller”en, 
Salicornia herbacea; først sees kun enkelte Exemplarer hist og 
her, saa bliver der flere og flere, og tilsidst kunne de staa ret 
tæt, med f. Ex. en Fods Afstand mellem Exemplarerne — sikkert 
det bedste Billede af Asiens Saltstepper, som vor Natur kan. op- 
vise (Se Tavle VI). Endelig ere Vaderne passerede, og et dybt 
Hjulspor fører os ind paa Forlandet over Gammel Manø; en anden 
og tæt Vegetation afløser Salicorniaen. 
Vi ville nu lidt nærmere betragte Plantevæxten og den Rolle, 
som den spiller i Naturen. ” 
Å. terne madonen. 
Ved Havbundens Tilvæxt i Højde spille baade Del og Planter 
en stor Rolle. Hvad Dyrelivet angaaer, er Vandbygnings-Inspektør 
Grove vel den, der stærkest har fremhævet dets Betydning; men 
vistnok fortjener .denne Side af Sagen en langt mere indgaaende 
Undersøgelse. Det er, efter ham især Masser af en lille gravende, 
i smaa Huller eller Rør i Slikken levende Ringkrebs (Corophium 
amphicorne) med lange og tykke Antenner, som bidrager til Dån- 
nelsen af Vaderne ved at sammenkitte Slikken om sig. Den skal 
forsvinde i September, og indtil næste Foraar er Tilslikningen 
da ringe. Men andre Dyr findes ogsaa og i Mængde: Børsteorme, 
Sandmuslinger, Paludinella 0. s. vi "og visse mikroskopiske Dyr 
eller Planter (muligen Peridinier) findes i saadan Mængde, af - 
Slikken ,,fosforescerer i høj Grad, naar man om Natten gaaer over 
et- Vad". Dyrenes Rester, Skaller, Exkrementer 0. s. v. bidrage 
naturligvis i høj Grad til at frugtbargjøre Slikken, den vordende 
Marskbund. 
Ogsaa Planterne spe en vigtig Rolle. Som de første, der 
efter min Opfattelse bidrage til Landvindingen, vil jeg. vævn? 
ERE Eee NE NES FEE SO] SNE 
SR 
EDER, GS SEN REE Earle" 
