311 
Træsnittene); først have disse kun Form af to svage Lister, som 
skyde sig ind i Rillerne paa Rygsiden af Skallen mellem Midter- 
ribben og Randribberne; snart forenes disse to Strænge ved en 
tynd Forbindelsesbrusk, der tjener til Ansats for de svage Muskel- 
bundter, som udvikles i Forbindelsesbindevævet mellem Kappe og 
Finner (a). Længere tilbage vide Bruskens øvre og ydre Hjørner 
sig ud til Vinger (6), der tjene til Ansats for selve Kappe- 
musklerne, og gaa vi atter længere tilbage, spaltes Skalbrusken i 
Midtlinien (c—d), hvor Skalkapslen saaledes egentlig er aaben og 
hvor Skallen altsaa støttes af det overliggende Væv — en anden 
Bruskmasse, hvorom mere nedenfor. Samtidig med at Skallens 
Sidevinger tiltage i Størrelse og hvælve sig nedad mod hinanden, 
antager Bruskvingerne den samme Form (e—F), idet de atter for- 
enes først i Ryggens derefter i Bugens Midtlinie; og er Skalduppen 
dannet, har ogsaa Brusken rullet sig sammen uden om denne, såa 
at Duppen helt hviler i en Bruskkop, (g)- 
Finnebrusken, Tab. VIII Fig. 5, har et ganske ejendomme- 
ligt Udseende; den er indlejret i Finnemuskulaturen og ligger lige 
i Midtlinien med to Forlængelser fortil, den ene over den anden. 
Den øverste af disse løber frem i en næsten naalefin Spids omtrent 
til Finnernes Midte; noget længere tilbage, lidt foran det Sted, 
hvor Skalbruskens Vinger fjærne sig fra hinanden, hæver der sig 
et noget bredere Parti ned i Finnernes underste Muskellag; dette 
Parti er det netop, som støtter Skallen med sin nedadvendte, af- 
fladede, i Midten svagt furede Del paa den Strækning, hvor Skal- 
brusken er spaltet i Midtlinien. Samtidig med at Skalbruskens 
Vinger bøje sig nedad, udvikler der sig fra Finnebruskens Sidedele 
i Furen mellem ,,Kølen" og »Pladestykket" to andre Vinger, som 
tjene til Ansats for Forbindelsesmuskler mellem Skalbruskvingerne 
og Finnebrusken. Lige over den lukkede Del af Skalbrusken for- 
Svinder Kølpartiet, medens fortykkede Dele af Vingerne endnu 
strække sig en kort Vej bagud, forbundne ved en meget sejg 
Hinde, hvis Fortsættelse omslutter et højst ejendommeligt kegle- 
dannet geléholdigt Bindevævsparti, som er tæt opfyldt af tvær- 
