336 
følgende Sildestimerne, hvori den fraadser med stor Graadighed. 
Under sin Jagt efter Silden er den ofte saa ivrig, at den endog 
render sig højt op paa Stranden, og det skal have hændt paa for- 
skjellige Steder, at lange Strækninger af den sandige Fjære efter 
en saadan Jagt har ligget fuldt af dens Cadavere. Skjønt den hos 
os ikke benyttes til Føde, spises den dog ligesom dens nærmeste 
Forvandte ,, 0. sagittatus" andetsteds, f. Ex. i Middelhavslandene, og 
skal, vel tillavet, ikke smage saa ilde, om den end staar adskilligt 
tilbage i Finhed for de egentlige Sepier. Vore Fiskere forstaar 
ikke desmindre paa visse Steder at gjøre Brug af den, nemlig som 
Fiskeagn, hvortil den skal være fortræffelig. Ved Lofoten har man 
ialfald før i Tiden drevet et ordentlig Fiskeri efter den og ned- 
saltet den i Tønder til Brug ved Torskefiskerierne. Dette Fiskeri 
foregik helst i Skumringen eller om Natten ved Hjælp af småa 
Drægger d.e. flere store Angler bundne sammen til et Blylod, der 
sænkedes ned til en passende Dybde med Sild til Agn". 
Det interessanteste Forhold vedrørende Anvendelsen af døde 
Blæksprutter — in casu Todarodes — findes dog omtalt i 
Nordenskiølds ,,Redogårelse får en Expedition till Mynningen af 
Jenissej och Sibirien 18751)", Her læses nemlig pag. 8: »Det 
torde kanske åfven fårtjena omnåmnes, att under vår vistelse i 
Tromså en mångd blåckfiskar af sjån kastades upp på stranden. 
Ett par exemplar, som af oss tillvaratogos, tilhårde arten Ommato- 
strephes Todarus d'Orb. Man berittade oss tillika, at antalet af 
landdrifna exemplar några dagar fårut uppgåt til många tusental ”), 
och folktron år, at akkorna icke drifva i land, utan sjelfva krypå 
upp på stranden før att der finna sin graf. Såkert år, at desså 
djur vissa tider i stora skaror kastas upp på nordlandets strånder 
och insamlas hoptals får att anvåndas dels til agn, dels till kreatur- 
foder". 
Hertil føjes: ,,Vid samtal hårom erforo vi, at for några år 
7) Bihang till kgl. sv. Vet. Ak. Handl. Bd. 4 Nr. 1 1877 
”) efr. Steenstrup «de ommatost. Blæksprutter» pag. 107 (37) om gg 
lignende Fænomen ved Island og Færøerne. 
