149 



Smith-Sund og Kennedy-Kanal har Flodskiftet omtrent samme 

 Størrelse, og først længere Nord paa bliver det mindre. 



3. Isen. 



Isen spiller paa mange Maader en vigtig Rolle for Alge- 

 vegetationen ; men Forholdene ere meget forskjellige ved de 

 enkelte Dele af Grønlands Kyster. 



I dansk Nord-Grønland lægger selve Havet til om Vinteren. 

 Efter Islægets Varighed inddeler Rink 1 ) Farvandet i 3 Klasser: 

 «1) De, som lægge til i Oktober og November og blive liggende 

 for godt indtil sidst i Juni, eller ind i Juli, hvortil høre de 

 allerinderste Dele af Fjordene og saadanne Bugter, som kun 

 ved smalle Mundinger staae i Forbindelse med Havet, saa at 

 Tsen maa tøe op paa Stedet for at kunne forsvinde, saasom 

 Illurtlek i Pakitsokfjorden. — 2) De, som lægge til i November 

 og December, men dog atter pleie at bryde op inden Nytaars- 

 tid, og først ligge for godt fra midt i Januar til ind i Juni, 

 hvortil hører Størstedelen af den store Bugt, som kaldes Ome- 

 naks-Fjorden. — 3) De, som lægge til i Januar, Februar og 

 Marts, og selv dette kun høist usikkert, hvoriblandt hører 

 Disko-Bugten.» Hertil komme Strømstederne, der aldrig eller 

 kun i korte Tidsrum lægge til. 



Længere Nord paa ligger Isen længere, tildels endog hele 

 Aaret. 



I Scoresby-Sund kan Isen, ialtfald i visse Aar, ligge næsten 

 hele Aaret; i 1891 dannedes Isdækket i September, og det brød 

 først op i August det følgende Aar. 



I Syd-Grønland fryser det aabne Hav aldrig til; «selv 

 indenskjærs skeer dette , formedelst det urolige Veir og de 

 stærke Strømninger langtfra ikke i den Grad som i Nordgrønland. 

 Kun langt inde i Fjordene kan man gjøre Regning paa et 



Rink, Grønland I, 1, p. 96. 



