209 



den litorale Region. Den vigtigste Forskjel synes at være den, 

 at Havet i de nordligste Egne hele Aaret eller dog den største 

 Del af Aaret er dækket af Is, hvilket medfører Svækkelse 

 af Lyset og Hæmning af Bølgebevægelsen. Solens ringere 

 Højde over Horizonten vil vel endvidere medføre , at Lyset her 

 ikke trænger saa langt ned i Havet som ved Syd-Grønlands 

 Kyster. Hvorvidt den lange Polarnat i de nordlige Egne har 

 nogen større Indflydelse paa Vegetationen, vides ikke. I det 

 Hele synes der ikke at være nogen væsentlig Forskjel i den 

 sublitorale Vegetations Karakter under de forskjellige Bredde- 

 grader. Fra de nordligste Egne foreligger der dog ikke nær- 

 mere Oplysninger derom. Større Forskjelligheder ere derimod 

 betingede af Dybdeforholdene, af Lokaliteternes beskyttede eller 

 udsatte Beliggenhed og af andre lokale Forhold. Vi skulle i 

 det Efterfølgende søge at gjøre Rede for disse Forskjelligheder, 

 idet vi begynde Fremstillingen med de øvre Dele, og derfra 

 gaa over til de nedre Dele af den sublitorale Region. 



Laminarie-For mationen. Som ovenfor bemærket, findes 

 næsten altid en meget rig Algevegetation ved laveste Vand- 

 mærke. Litorale og sublitorale Arter mødes her, og flere Arter, 

 især af de sidste , synes med Forkjærlighed at voxe paa dette 

 Sted, hvor Vandet er mest bevæget , Luftfornyelsen livligst og 

 Lyset stærkest. Som sublitorale Arter, der fortrinsvis voxe ved 

 laveste Vandmærke og i den øverste Del af den sublitorale 

 Region, kunne nævnes: 



Rhodomela lycopodioides Chordaria flagelliformis 



Polysiphonia arctica Dictyosiphon foeniculaceus 

 Halosaccion ramentaceum — hippuroides 



Porphyra miniata Punctaria plantaginea 



Alaria Pylaii Ectocarpus litoralis 



Laminaria nigripes Cladophora arcta 



— cuneifolia Monostroma fuscum 



— longicruris — Grevillei 



— groenlandica o. m. a. 

 Saccorhiza dermatodea 



xx. U 



