212 



blanding i Laminarie-Formationen, endog helt op til laveste Vand- 

 mærke, men dens Mængde tiltager med Dybden. Den synes at 

 gaa langt ind i Fjordene. 



I den dybere Del af Laminarie-Formationen kommer L. so- 

 lidungula til; den optræder der altid i Selskab med andre La- 

 minariaceer. 



Hvor langt Laminarie-Formationen gaar ned, er sikkert ret 

 forskjelligt og afhængigt af mange forskjellige Faktorer, som 

 Kystens Beskaffenhed, Strømningsforhold og Bølgebevægelse. 

 Ved Kobbermine-Ø ved Juliane h a ab, hvor den var 

 sammensat af Laminaria nigripes, L. groenlandica, Saccorhiza 

 dermatodea og Maria Pylaii, strakte den sig kun til en Dybde 

 af c. 2 Favne under laveste Vandmærke ; paa andre Steder gaar 

 den langt længere ned, i Godthaab Skibshavn f. Ex. til c. 6 

 Favne, ikke sjeldent vistnok til c. 10 Favnes Dybde. Den fore- 

 kommer baade paa Klippebund og paa Stenbund. 



I Scoresby-Sund gaar Laminarie-Formationen vistnok langt 

 ind. Ved Kysten af Danmarks-Ø optraadte Laminaria saccha- 

 rina var. glacialis ifølge Hartz's Indsamlinger og Optegnelser 

 paa flere Steder i saadan Mængde i den øvre sublitorale Region, 

 at den synes at have dannet en Laminarie-Formation , om end 

 ret stærkt blandet med andre Elementer. Andre Laminariaceer 

 derimod enten savnedes {Ag arum , haanddelte Laminarier) eller 

 spillede kun en ganske underordnet Rolle {Alaria); kun L. 

 solidungula optraadte i smaa Exemplarer som Ledsager af den 

 nævnte Laminaria- kvi. Paa den østlige Side af Mudderbugten 

 i Nærheden af Danmarks-Ø saa Hartz «en overordentlig rig 

 Vegetation af Fucus, Laminarier og Alarier i c. 5 — 10(?) 

 Favnes Dybde»; men der var den Gang ikke Tid til at foretage 

 Skrabninger. Agarum saas ikke her. I den ydre Del af 

 Scoresby-Sund vil Laminarie-Formationen sikkert have en væsent- 

 lig anden Karakter ; Tilstedeværelsen af Laminaria digitata tyder 

 derpaa. 



Epifyter spille kun en ringe Rolle i Laminarie-Formationen 



