285 



for det gamle nordiske og det eskimoiske Navn. Men deraf 

 følger ingenlunde , at der skulde være nogen indre Forbindelse 

 mellem dem. Visse Naturfænomener vil altid gøre samme 

 Indtryk, vække samme Forestillinger hos to forskellige Betrag- 

 tere og kan føre til samme Resultat hos begge. 



Herjôlfsnes er naturligvis det Næs , hvorpaa Ikigait ligger. 

 «Sand» som Havn lader sig her eftervise (G. h. M. III, 851), 

 men paa Østsiden af Fjorden. 



Helliseyjarfjördr med Hellisey maa sikkert have ligget 

 mellem Herjolfsfj orden og Ketilsfjorden, og der kan da kun 

 være Tale om den forholdsvis brede og noget uformelige Fjord 

 Vest for Ikigait-Næsset, hvori den langstrakte 0: Igdlokasik 

 ligger; denne er da formentlig Hellisey, Hule-Øen. Ved at 

 undersøge Øen vil man vistnok kunne overbevise sig om Rig- 

 tigheden eller Urigtigheden af denne Identificering. Den Hule, 

 der har givet Øen Navn, maatte være at finde. 



Før vi gaar videre, vil en kort Bemærkning om Hvarf være 

 paa sin Plads. Sædvanlig antager man nu, at dette er Cap 

 Farvel. Dette strider dog imod de gamle Kilder. Björn Jons- 

 son siger udtrykkelig, at Hvarf sgnipa er «nærmest vest for 

 Herjolfsnæs». Ivar siger ligesaa bestemt, at Herjolfsnæs ligger 

 «under» (o: mellem) Fjældene Hvarf og Hvidsærk; lidt senere 

 hedder det om Hvarf: «som forshreffne Heroldtzness och 

 Sandhaffen liger under». Dette sidste Sted kunde synes at 

 staa i Strid med det første, for saa vidt som man deraf skulde 

 kunne slutte, at Hvarf netop var Pynten af selve Herjôlfsnes; 

 men det er dog vistnok kun en kejtet Udtryksmaade hos den 

 danske Bearbejder, der her foreligger. Forudsat at denne Be- 

 skrivelse af Hvarfs Beliggenhed er rigtig, — og andet har man 

 ikke at holde sig til — maa denne Pynt være temmelig let at 

 bestemme af den, der kommer sejlende sydfra langs Kysten fra 

 Cap Farvel og op til f. Ex. Spidsen af Herjôlfsnes (Ikigait). Der 

 kan da vel næppe være Tale om andet end Kangek paa Sermer- 



