294 



Side til Burfjæld» ; Landet Syd for dette er Domkirkens Ejen- 

 dom. Dette Burfjæld, isl. Burfell, antager jeg, da Korok maa 

 henregnes til Eriksfjorden, er Igdlerfigsalik. Navnet forekommer 

 flere Steder paa Island; det er dannet af bur ntr. og synes altid 

 at betegne et lille temmelig stejlt , oventil hvælvet, fritstaaende 

 Fjæld. — Endelig nævner Ivar Ytrivik og Innrivik «Nord 

 for Eriksfjorden » ; disse to Vige er aabenbart at søge yderst 

 paa Dyrnæs, rimeligvis ved Narsak (Innrivik) og Kusinga г ). 

 Paa begge Steder er Nordboruiner fundne. Mindre rimeligt 

 forekommer det at være, at «Indrevigen» skulde være d. s. s. Tu- 

 nuarmiut, skønt dette ikke er umuligt. 



Ganske betegnende og sikkert rigtigt er det af Ivar anførte 

 Udtryk: «at fare till øyer». Han nævner Langø nord for 

 Eriksfjorden; det er aabenbart Tugtutok; de Vest for denne 

 liggende 4 Øer, Lammeøerne, kan identificeres med de 4 

 største Øer Sydvest for nævnte 0. Her etsteds maa vel ogsaa 

 Fossasund være at søge. Jeg kan ingen nærmere Bestem- 

 melse give deraf. 



I de isl. Lister finder vi Isafjörör anført som den Fjord, 

 der følger næst efter Eriksfjorden. Ogsaa Kirkelisten antyder 

 det samme. I saa Tilfælde er der ingen Tvivl om, at dermed 

 menes Sermilikfjorden, hvis eskim. Navn nøje svarer til det 

 islandske. Hos Ivar nævnes Isafjord sidst af endel Fjorde, der 

 synes opregnede i nordlig Retning, saaledes at det hedder: 

 «tha nest och vesterst aff Østrebygden ligger I.» Derefter 

 tilføjes den mærkelige Sætning, der ikke synes at staa i nogen 

 Sammenhæng med det Stykke, den afslutter: «Alle desse øer 

 ere bøgde». Dette sidste viser, at Teksten ikke kan være 

 rigtig. Rafn har i sin Tid kombineret den isl. Opfattelse med 

 den, Ivars Ord formentlig gav, og han anbragte to Isafjorde 

 paa sit Kort. Dette sidste beror imidlertid paa den gamle 

 ukritiske Kombinations-Fremgangsmaade. Enten er Ivars Ord 



') Jfr. Forholdet mellem de norske Indviken оц Utviken. 



